360 
Pleuronectes borealis, 
3 Platessa 
Platessa vulgaris, 
” »” 
Pleuronectes Platessa, 
—Platessa vulgaris, 
Pleuronectes platessa, 
Slägtet Pleuronectes. 
FABER: Isis 1828, pag. 868. — 1828. 
S. NILSSON: Prodromus Ichthyol. Scand. pag. 54. 
— 1832. 
GOTTSCHE: Die seeländ. Pleuronectes-Arten: Ar- 
chiv fir Naturgesch. 1:er Jahrg. -2:er Bd. pag. 
136. — 1835. 
H. KrRöveER: Danmarks Fiske, 2:et Bd. pag. 248. 
— 1843—1845. 
S. NILSSON: Skandin. Fauna, 4:de del. Fiskarna 
pag. 612. — 1855. 
C. U. EKSTRÖM & W.' V. WRIGHT: Skandinaviens 
Fiskar af W. v. Wright, B. Fries C. U. Ekström 
& C. J. Sundevall, 10:de häft. pag. 219, pl. 60. 
— 1857. 
ÅA. GÖNTHER: Catal. of the Fishes in the British 
Museum, vol. IV, pag. 440. — 1862. 
R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 144. — 1875. 
A. W. MALM: Göteb:s och Bohusl:s Fauna, pag. 
525. — 1871. 
E. MOREAU: Histoire nat. des Poiss de la France, 
T. 3:me, pag. 291. — 1881. 
A. J. MELA: Vertebrata Fennica, pag. 307. -— 
1882. 
FrRaANceIs DAY: The Fishes of Great. Britain & 
Ireland, vol. II, pag. 25, pl. 101. — 1880—1884. 
MöBIvs & HEINCKE: Die Fische der Ostsée, pag. 
91. — 1883. 
Dess vanliga Svenska namn är Rödspätta. Vid Öresund kallas den 
derjemte af fiskare Spätta och någon gång Skålla, och vid sydligaste delen 
af Kattegat vid Kullen kallas den större Slätta, och en mera långsträckt 
och stor form af den enligt N. O. SCHAGERSTRÖM'!) Hansing, hvilket namn 
den enligt KRÖYER äfven bär vid Hirtsholmen i Kattegat. I Bohuslänske 
skärgården benämnes den af fiskare Rödspätta eller Röspåtte, och den 
store formen från Skagen enligt Göteb:s och Bohusl:s Fauna Skaboskädda. 
I trakten af Tjörn kallas den äfven Mareskädda. Vid Christiania hafva 
vi hört den benämnas Kongeflyndre. 
Beskr. Den ernår en rätt betydlig storlek, ehuru den vid 
Sverige i allmänhet föga öfverstiger 2 fots eller 600 mill:s 
totallängd och en vigt af 4 kilogram. Vid Skagen och vid 
Norge blir den dock ännu större, och vi hafva en gång inköpt 
ett exemplar från den förre lokalen, som var 2 fot 5?/,, tum 
dec.m. eller 774 mill. långt, och vägde 13 skålpund eller ungef. 
1) Physiographiska Sällsk:s i Lund Tidskr. 2:dra häft. 1838, p. 310. 
