Rödspättan. 210 
större och äldre, på något större djup. Stundom träffas de på 
sådan hård botten, som är beströdd med stenar och eger alg- 
vegetation, men stundom erhållas de på lösare sandblandad dy- 
botten. De ega en stor förmåga att hastigt borra sig ned i 
sanden eller den sandblandade dyn. Under vintern söka de 
större djup. De lära stundom företaga smärre vandringar, 
som äro så vida beroende af vinden, att de vandra med den. 
Om våren vandra de upp från djupet och närma sig kusterna. 
Rödspättan är mycket seglifvad, och den tåler bräckt och t. o. 
m. färskt vatten. Den förekommer således enligt FEDDERSEN!) 
i Gaardbo sjö och i Laastrup å upp till Borup i Danmark, och 
YARRELL (anf. st. p. 609) omnämner, att den i Ostfriesland 
blifvit inplanterad i färskvattensgölar och der trifvits väl. För- 
modligen har den i dylika fall haft god tillgång på föda, och 
bristen på sådan är säkerligen orsaken till, att den icke ernår 
sin fulla utveckling i Östersjön, samt nästan är försvunnen i de 
nordligaste delarne af detta haf. Dess födoämnen bestå i min- 
dre grad af smärre fiskar, såsom' tobis, och utgöras företrädes- 
vis af ryggradslösa djur, som förekomma vid hafsbottnen, så- 
som blötdjur, 1 synnerhet musslor, kräftdjur, maskar och tagg- 
hudingar, och af dessa sist nämnda så väl Echinider och Spa- 
tangider som Asterider och Ophiurider?). I det stora ofvan 
anförda exemplarets ventrikel hafva vi funnit åtskilliga exem- 
plar af Amphidetus cordatus. Den leker hos oss i Februari 
till Maj, och dess ägg utvecklas flytande i hafsytan. Enligt 
Winsztzrr ?) förrättas dess lek på mindre djup, eller på 3 till 4 
famnars d:o, och efter leken draga de. sig under sommarens 
lopp ut till djupare vatten. I Augusti och början af September 
träffas ärsungarne med de ofvan anförda dimensionerna i stora 
massor vid långgrunda och sandiga stränder. Hanarne äro 
ej så talrike som honorna. Med undantag af lektiden är dess 
kött förträffligt, och den är en af våre smakligaste hafsfiskar, 
hvilket äfven antydes af dess Norska namn Kongeflyndre (stun- 
dom äfven gifvet den i Danmark) och af dess Tyska namn 
Goldbutt. Vid vår vestra kust är den bland de der förekom- 
1) Fortegnelse over de Danske Ferskvandsfiske; Naturhist. Tidskr. 
3:dje Rekke. 12:te Bd. pag. 76. 
2) P. OLSSON: Lunds Univers:s Årsskr. Tom. VIII, 1871. 
3) Natnurhist. 'Tidskr. 3:dje Rekke, 12:te Bd. pag. 39. 
