Skrubban. TE 
Pleuronectes flesus, C. U. EKsTRÖM: Fiskarne i Mörkö skärgård; K. 
Vet. Akad:s Handl. 1834, pag. 53. — 1835. 
Platessa - GOTTSCHE: Die seeländischen Pleuronectes-Arten; 
Archiv fir Naturgeschichte, 1:er Jahrg. 2:er Bd. 
pag. 146. —- 1835. 
Å 3 H. KrRöYER: Danmarks Fiske, 2:det Bd. pag. 276. 
— 1843— 1845. 
Pleuronectes — »- 83. NILSSON: Skand. Fauna, 4:de del. Fiskarna, 
pag. 618. — 1855. 
» 4 C. U. EKSTRÖM & V. v. WRIGHT: Skand:s Fiskar 
af W. v. Wright, B. Fries, C U. Ekström & C. 
J. Sundevall, 10:de häft: pag. 215; pl. 55. — 
E 1857. 
3 3 ÅA. GUNTHER: Catal. of the Fishes in the British 
Museum, vol. IV, pag. 450. — 1862. 
» 3 R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 146. -- 1875. 
A. W. MALM: Göteb:s och Bohusl:s Fauna, pag-. 
530. — 1877. 
> 5 R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1875—78; Vid. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, 
N:o 1, pag. 82. — 1879. 
”Flesus vulgaris, E. MoreaAU: Hist. nat. des Poiss. de la France, 
FRI pad. 2993 = 188L 
Pleuronectes flesus. ÅA. J. MELA: Vertebrata Fennica, pag. 306. — 
1882. 
» z FaANcIS Day: The Fishes of Great. Britain & 
Ireland, vol. IT, pag. 33, pl. 105, — 1880—1884. 
3 5 MöBlvs & HEINCEKE: Die Fische der Ostsee, pag. 
95. — 1883. 
Enligt LINNÉ (Skånska Resa, p. 326) kallas den vid Mölle Fiskläge i 
Kullen i Skåne Skrobba, och enligt samme författares Fauna Svecica har 
den det kollektiva Svenska namnet Flundra, hvilket den i norre delen af 
Östersjön enligt C. U. EKSTRÖM och enligt vår egen erfarenhet öfver allt 
bär, såsom den allmännaste flundrearten. I Blekinge och Skåne kallas den 
i allmänhet Skrubba och i Bohuslän jemte detta namn Skrubbskädda samt 
stundom äfven Ruskeskädda. Enligt HoLLBERG benämnes den i Norge 
Skrobbeflyndre, men vi hafva hört den derstädes kallas Skrubbe. 
Beskr. Den blir ej så stor som föregående art, och dess 
totallängd öfverstiger i allmänhet icke 12 till 13 tum dec.m. 
eller 360 till 390 mill; och torde knappt ernå 500 mill. — 
Kroppsformen är i det närmaste lik den af föregående art, samt, 
då de vertikala fenorna och den bakerste deien af stjerten från- 
räknas, oval, och framtill något tillspetsad. Största kroppshöj- 
den innehålles 21/, till nära 2?/; ggr i totallängden och störste 
tjockleken utgör nära /, af största kroppshöjden. Stjertens 
