Mareflundran. 289 
framom den bakre, som är belägen ofvan det nedra ögats fram- 
kant. Båda äro små. Blindsidans näsborrar sitta på öfra si- 
dan af nosen, vid sidan af och nära hvarandra, ett godt stycke 
framom ryggfenan och obetydligt in på blindsidan. Den 
bakre har formen af en springa och sitter något längre in på 
blindsidan och litet längre tillbaka, och den främre har baktill 
och upptill en hudflik och sitter vid sjelfve gränsen mellan 
ögon- och blindsidorna!). Ögonen äro i förhållande till det 
lilla hufvudet stora. Längddiametern af det öfra ögat, som är 
något litet större än den af det nedra, innehålles omkr. 32/, 
ggr 1 hufvudets längd. Det nedra ögat sitter med ungef. den 
främste !/, framom det öfra, hvilket sitter väl under hufvudets 
öfre kant. Mellanbalken mellan ögonen är mycket smal och 
konvex och har i synnerhet en starkt utstående kant ofvan 
främre delen af det nedra ögat. Den fortsättes af en bakåt allt 
lägre rygg, som sträcker sig till nära öfre änden af förlocket, 
hvilket är smalt och ojemnt halfmånformigt. Locket och under- 
locket bilda en mycket trubbig eller afrundad och af en hudflik 
förlängd utstående vinkel ofvan bröstfenans bas, och det senare 
är i bakre kanten framom nämnde bas grundt urbugtadt. Gäl- 
hinnorna äro förenade under gälnäset och bilda derstädes en 
temligen bred gemensam fri hudflik, och hvardera har 7 strålar, 
af hvilka den främste emot spetsen ligger intill den motsva- 
rande å andra sidan. Bakom båda gälhinnornas förening bilda 
de båda nyckelbenen och basibranchiostegalbehet en fri framåt 
rigtad konisk spets. Hufvudet är på båda sidor fjällbetäckt, 
med undantag af nosen framom ögonen, käkarne och hakan. 
På nosen framom öfra ögat och på hufvudets blindsida upptill 
och på förlocket förmärkas mer eller mindre tydlige gropar, 
som äro föga märkbare på ögonsidans förlock. — Tänderna äro 
små, tätt sittande och tvärtrubbiga eller tvärt afhuggna. På 
mellankäksbenet å ögonsidan sitta 12 till 14 och på blindsidans 
d:o 20 till 25. Tänderna på svalgbenen äro något större och 
med spetsarne, som äro trubbige, något åtskilde, i synnerhet på 
de undre svalgbenen. På de öfre d:o äro tänderna nästan cy- 
- lindriska, och på de undre koniska. På dessa senare sitta de 
i 2:ne långsgående rader. — Ryggfenan börjar ungef. midt 
1) Enligt KRÖYER skulle denne senare mnäsborre sitta bakom den 
andre, men så hafva vi icke funnit förhållandet vara. 
