408 Slägtet Pleuronectes. 
rering och punktering, och hos mycket unga ex. hafva vi iakt- 
tagit ögonsidan vara brokig af ljust grågult och brunt. Stundom 
är färgen å ögonsidan hos äldre temligen enfärgadt grågrön- 
aktig eller gulbrunaktig, eller ock rödbrunaktig med fin och tät 
mörkare brun punktering, och med den främste delen af rygg- 
och analfenorna och bakre kanten af locket och underlocket och 
spetsen af ögonsidans bröstfena gulröda. Sällan går ögonsidans 
färg till någon liten del öfver på blindsidan. 
Enligt R. Corrertrt (anf. st.) skilja sig ungarne från dem 
af Pl. platessa, med hvilka de hafva någon likhet i färgteck- 
ningen, dels genom sidolinien (förmodligen något mera böjd 
öfver bröstfenan), dels genom en mera långsträckt kroppsform, 
dels genom saknaden af tydlige regelmässigt stälde fläckar långs 
rygg- och analfenorna samt dels genom en längre bröstfena, 
hvilken är icke obetydligt längre än bukfenorna. Å en 42 
mill. lång unge var hufvudet 9 mill. långt, och å en 34 mill. 
lång d:o var det 7 mill. d:o. Båda hade fullt utbildad fjäll- 
betäckning. Stjertfenan hade tydliga tvärband, och fläckarne 
på kroppen voro otydligt begränsade och icke regelmässigt stälde, 
samt aflånge. Bottenfärgen var gråhvit, med rödaktig anstryk- 
ning, och tätt beströdd med svartbrune punkter. Det större 
exemplaret saknade nästan helt och hållet fläckar på den fär- 
gade sidan. 
Bergskäddan har, så vidt kändt är, icke anträffats vid nå- 
gon Svensk kust inom Östersjön, men den lär enligt Krörer 
samt Mörivs & HeiscerE (anf. st.) under en lång följd af år 
hafva ett par gånger erhållits i sydvestra delen af nämnda haf 
i närheten af Kiel och Eckernförde. Enligt N. O. SCcHAGER- 
sTRÖM !) är den emellertid ej sällsynt i Öresund i trakten af 
Landskrona, der den torde hafva sin sydlige gräns vid ön Hven, 
emedan den icke af C. P. Åström blifvit anträffad vid Lomma 
1 sydlige delen af nämnda sund. I sydligaste delen af Katte- 
gat, vid Kullen i Skåne fångas den enligt Skand. Fauna alla 
årstider i så kallade slättegarn, dock icke i mycket stort antal. 
Stundom kan en fiskarebåt på eu gång erhålla ett tjog och 
stundom 1 till 2 stycken, men stundom ingen. Enligt ”Skan- 
dinaviens Fiskar”, så väl som Göteborgs och Bohusläns Fauna 
är den i Göteborgs och Bohusläns skärgårdar mindre allmän, 
1) Physiogr. Sällsk:s i Lund Tidskr. 2:dra häft. 1838, p. 310. 
