Pleuronectes glacialis. 413 
kort, och afståndet mellan nosspetsen och nedra ögat är väl så stort som 
öfra ögats längddiameter, hvilken är något litet större än den å det nedra 
d:o, och innehålles omkr. 6 ggr i hufvudets längd. Ögonsidans näsborrar 
äro såsom vanligt belägne framom mellanbalken mellan ögonen och äro 
temligen långt åtskilde. Den bakre, som är elliptisk och omgifven af en 
något uppstående hudkant, är belägen ofvan främre orbitalkanten, och den 
främre, som är omgifven af en ganska hög tub, med snedt afskuren öpp- 
ning, har sitt läge nära intill bakre kanten af öfverkäksbenet. Blindsidans 
näsborrar äro mindre och belägne nära intill hvarandra på hufvudets öfra 
sida, framom ryggfenan, dock något litet in på blindsidan, och den främre, 
som äfven här är omgifven af en liten tubformad hudflik, har sitt läge 
framom den bakre. Det nedra ögat sitter något längre fram än det öfra, 
som sitter nära intill hufvudets öfre kant, men dock icke med sin öfre 
profil räcker öfver denne, och mellanbalken dem emellan, som är slät och 
konvex, är smal, så att dess minsta bredd utgör ungef. !/; af det öfra 
ögats längddiameter. Från bakre delen af mellanbalken går till sidoliniens 
början en böjd ruggig rygg, som är bredare baktill, der den slutar med 
2:ne åtskilde knölar, af hvilka den bakerste sitter på posttemporalbenet. 
På blindsidan är en motsvarande men mindre och endast å knölarne rug- 
gig rygg. Locket och underlocket bilda en ganska starkt bakåt utstående 
och vid spetsen afrundad flik ofvan bröstfenans bas, och underlocket är 
under den förre och framom den senare grundt urbugtadt i bakre kanten. 
Förlocket är nästan smalt halfmånformigt, med främre kanten i midten 
starkare och nästan trubbvinkligt konkav, och med den bakre kanten midt 
emot denne konkavering mycket grundt urbugtad, och med halfmånens 
ändar smale och i bakre kanten ojemne. Bakre och undre kanterne af 
under- och mellanlocken bilda en jemn cirkelbåge. Gälöppningarne äro 
icke mycket store. men sträcka sig dock upp något öfver bröstfenornas 
fästen. De båda gälhinnorna äro förenade under gälnäset och bilda der en 
gemensam tunn och temligen bred, fri hudflik, och hvardera gälhinnan har 
7 strålar. Bakom gälhinnornas förening bilda båda nyckelbenen och basi- 
branchiostegalbenet en fri framåt rigtad spets. Hufvudet är på ögonsidan 
betäckt af glesa fjäll, med undantag af nosen framom ögonen, käkarne och 
hakan, och på blindsidan är det naket, med undantag af några få fjäll på 
locket och förlocket samt på dess öfre kant under interspinalbenen å den 
främre delen af ryggfenan. — Tänderna äro temligen små, å blindsidan 
tätt sittande samt tvärtrubbiga och liknande dem hos rödspättan. På ögon- 
sidans mellankäksben hafva vi räknat 4 till 5 och på samma sidas under- 
käkshalfva 6 till 7, hvilka senare icke sitta så tätt. På blindsidans mel- 
lankäksben hafva vi räknat 17 till 18, af hvilka den främsta är något skild 
från den följande, och på samma sidas underkäkshalfva 23 till 25, af hvilka 
de 2 till 3 innersta äro något isolerade. Svalgbenens tänder äro trubbiga 
och de flesta mer eller mindre knöllika och plattade samt liknande dem 
hos rödspättan. De 3:ne bakre öfre svalgbenen å hvardera sidan äro såsom 
vanligt tandbärande, och af dessa är det mellersta, som är det största, be- 
väpnadt med 8 tänder, sittande i 2:ne rader, med 5 i den bakre raden och 
3 i den främre d:o, och af dem äro de 6 mycket större än de andra 2:ne 
