Tungan eller Sålan. 429 
till 7 bakersta äro försedda undertill med hemalbågar, utlö- 
pande i hemaltaggar. Den 1:sta kotans neuralbåge är orörligt 
fästad, och de 4 första kotornas neuraltaggar äro trubbspetsige. 
Bålkotornas sidoutskott äro å de främsta icke och å de följande 
föga utbildade. Refbenen äro små och rudimentära. Ryggfe- 
nans 1:sta interspinalben är, liksom det samma i analfenan, 
transformeradt samt större än de följande, jemnsmalt, något 
bågformigt böjdt uppåt och trubbigt vid båda ändarne. Det 
ligger öfver det öfra ögat. Analfenans 1:sta transformerade in- 
terspinalben, eller postabdominalbenet, är särdeles långt och 
framtill smalt och cylindriskt och utlöper der icke i någon tagg. 
Till det samma äro baktill 8 interspinalben fästade. — Post- 
temporalbenet är litet och aflångt och har hos äldre en liten 
kort undre gren, men hos yngre i dess ställe å undra sidan när- 
mare yttre änden blott en liten knöl, vid hvilken det starka 
ligament är fästadt, som sammanbinder detta ben med o. opi- 
sthoticum. Med inre änden är posttemporalbenet fästadt vid 
bakre sidan och långt nere å o. epoticum. Öfra nyckelbenet är 
smalt och långt och det är å båda sidorna af ungefär samma 
form och längd. Nyckelbenen äro äfven smala och symmetriskt 
bildade. Deras öfre ände är smal och snedt tillspetsad, och 
deras nedre del företer såsom vanligt 2:ne skilda, bakåt och 
nedåt divergerande lameller. Båda äro med sine nedre ändar 
temligen fast förenade med hvarandra. Vid öfre delen af den 
inre af de båda lamellerna äro de korta och små skulderbladet 
och korpbenet fästade. Det senare är något kortare än det 
förra, och detta har ett ytterst litet hål såsom en antydning 
till en scapularfenestra. Båda äro af samme form, breda ochs 
något böjda, med tväre ändar. Blott ett eller ett par brachial- 
ben förefinnas. Bäckenbenen äro fästade vid nedre ändarne af 
nyckelbenen och rigtade uppåt och bakåt, och äro i det närmaste 
symmetriska. Det venstra är dock något bredare än det högra. 
De äro nästan sabelformade och upptill och framtill emot nyc- 
kelbenen afsmalnande och tillspetsade, och nedtill och baktill, 
der bukfenorna äro fästade, något utbredda och med ett bakåt 
och nedåt rigtadt utskott, motsvarande det spetsiga utskott eller 
tagg som derstädes förefinnes hos rödspättan. 
Tungan förekommer sällsynt i södre och sydvestre delarne 
af Östersjön äfvensom fåtalig i Öresund, men är icke sällsynt 
utan snarare allmän i närheten af Sveriges vestra hafskuster 
