432 Slägtet Solea, 
Solea awrantiaca, A. GÖNTHER: Catal. of the Fishes in the British Mu- 
seum, vol. IV, pag. 467. — 1862. ; 
- - lascaris, IDEM: ibm. 
> impar, IDEM: ibm, pag 468. i 
>  pegusa, J. CoUCH: History of the Fishes of the British Islands, 
vol. III, pag. 205, pl. 178. — 1866. 
>»  Mwrantiaca, F. STEINDACHNER: Sitzungsber. d. math. naturviss. Cl. 
d. Kais. Akad. d. Wiss. in Wien, Bd. 57, 1:e Abth., pag. 
TAGE TRGSA 
> -Nasuta, IDEM: ibm. 
» — lascaris, IDEM: ibm, pag. 725. 
fe S E. MoreaAU: Hist. nat. des Poiss. de la France, T. III, 
pag. 307. — 1881. 
erg Zz FRANCIS DAY: The Fishes of Great. Britain & Ireland, 
vol. II, pag. 42, pl. 107. — 1880—1884. 
Beskr. Dess totallängd stiger till omkr. 400 mill. Den har ungef. 
samme kroppsform som tungan. Å ett yngre exemplar från medelhafvet 
af 177 mill:s totallängd hafva vi funnit största kroppshöjden vara 51 mill. 
och denna senare innehölls således omkr. 3!/, ggr i den förra. Stjertens 
höjd vid basen af stjertfenan utgjorde ungef. !/, af största kroppshöjden. 
Anus sitter längre fram än hos tungan, och den vertikala linie, som drages 
öfver den, går öfver midten af afståndet mellan nedra ögat och bakre kan- 
ten af locket, då den hos tungan går bakom denna midt, och afståndet 
mellan nosspetsen och anus är märkbart mindre än hufvudets längd. — 
Hufvudets form, munnen och ögonsidans näsborrar likna dem hos tungan. 
Hufvudets längd var å nämnda exemplar 31 mill. och innehölls således 
omkr. 5?/, ggr i totallängden. Nedra ögat är något större än det öfra, 
och dess längddiameter innehålles omkr. 5 ggr i hufvudets längd. Bredden 
af den fjällbetäckta huden mellan ögonen utgör ungef. ?/, af den nämnda 
diametern. Ögonsidans näsborrar likna till form och läge dem hos tungan. 
Blindsidans näsborrar äro deremot olike tungans, dels derigenom att den 
främre är flera gånger större än den bakre och har formen af en låg och 
alldeles rund tub, hvars öppning är omgifven af en krans af med sidogre- 
nar försedda papiller eller cirrer, och utomkring dem af en annan krans 
af långa och greniga cilier; och dels derigenom att den bakre näsborren 
har sitt läge nära och rätt bakom den främre. Hufvudets blindsida är till 
större delen försedd med skäggtrådar, liksom hos tungan, men desse äro 
mycket fine och finare än de hos henne. — Ryggfenan börjar längre fram 
än hos tungan, långt framom det öfra ögat och strax bakom nosspetsen, 
och den slutar, liksom hos den, nära stjertfenans bas, samt är äfvensom anal- - 
fenan genom fenhinnan sammanbunden med denne bas. Den har sin största 
höjd, som är något mindre än !/, af hufvudets längd och utgör ungef. !/, 
af största kroppshöjden. obetydligt bakom slutet af den förste !/, af dess 
längd. Den har 82 till 88 strålar. — Analfenan börjar vid sidan af anus 
och något längre fram än bröstfenans fäste, samt är af samme form och 
byggnad som ryggfenan, och har 67 till 71 strålar. — Bröstfenan å ögon- 
sidan är oval och den å blindsidan elliptisk och tillspetsad, och deras längd, 
