438 Slägtet Belone. 
obetydligt större vid bukfenornas fästen än vid bröstfenornas 
d:o och vid rygg- och analfenornas början, innehålles omkr. 16 
ggr eller obetydligt mera i totallängden, och stjertens höjd ett 
litet stycke framom stjertfenans bas innehålles föga mera än 3 
ggr i största kroppshöjden. Den är tydligen hoptryckt samti 
tjockast långs ryggraden och tunnare nedåt emot bukkanten. 
Sedd ofvanifrån, afsmalnar den mycket långsamt bakåt, och 
kroppens störste tjocklek, som är nästan lika strax bakom bröst- 
fenorna och öfver bukfenornas fästen, utgör omkr. hälften eller 
föga mera af största kroppshöjden. Stjerten är baktill jemfö- 
relsevis mindre hoptryckt, och dess tjocklek strax framom stjert- 
fenans bas utgör ungef. ?/, af dess höjd derstädes. Ryggen är 
ofvan konvex och utan spår till någon längsgående grop eller 
fåra, och å magra exemplar är den så väl framtill, ett stycke 
bakom hufvudet, som strax framom ryggfenan temligen skarp- 
kantig. Långt nere på hvardera sidan af buken är en långs- 
gående, af sidoliniens fjäll och de dertill gränsande fjällen bil- 
dad, köl; som börjar strax bakom nyckelbenens främre ändar 
och slutar strax bakom rygg- och analfenornas slut. Anus har 
sitt läge strax framom analfenan och ett litet stycke bakom 
början af den bakerste !/, af totallängden, och således långt 
tillbaka. — Hufvudet är stort och långt, och dess längd från 
underkäkens spets till bakerste kanten af locket innehålles 3!/, 
till 3?/; ggr i totallängden. Dess höjd baktill är obetydligt 
mindre än största kroppshöjden, och dess bredd derstädes utgör 
ungef. 3/, af dess höjd. Det utmärker sig i synnerhet genom 
sine till ett långt, smalt, något nedtryckt och tillspetsadt näbb 
utdragne och vid spetsen broskartade käkar, af hvilka den undre 
alltid räcker med sin spets något utom den öfre. Längden af 
underkäkens öfverskjutande spets är vexlande, och är stundom 
lika med och stundom något kortare än ögats längddiameter. 
Denne spets har baktill en tydlig begränsning derigenom att 
den ränna, som underkäken har långs åt, för att taga emot 
den öfre d:o, der slutar. Underkäkens längd utgör något mera 
än ?/, af hela hufvudets d:o, och dess bakre ände, eller ledgån- 
gen mellan den och qvadratbenet, är belägen strax framom bakre 
kanten af ögat. Den är något bredare än den öfre, som ungef. 
vid början af den bakerste !/; af sin längd hos äldre höjer sig 
något starkare bakåt, ehuru den bakerst ofvan är något plat- 
tad. Nosens längd, eller afståndet mellan öfverkäkens spets och 
