Näbbgäddan. 441 
högre än de följande och göra, att fenan framtill är betydligt 
högre (med höjden nästan lika med hufvudets d:o baktill) och 
att den i öfre kanten framtill är starkt utringad, eller rättare 
framtill har en uppstående flik. Fenans längd är ungef. dubbelt 
större än största kroppshöjden. — Analfenan, som börjar un- 
gef. under ryggfenans början och slutar föga bakom slutet af 
den samma samt är af samme byggnad som den, och har ungef. 
samma höjd både framtill och baktill som den, samt är obetyd- 
ligt längre, har 18 till 23 (vanligen omkr. 20) strålar. — 
Bröstfenorna, som äro fästade högt uppe och närmare rygg- 
kanten än bukkanten, med snedt uppifrån nedåt och bakåt rig- 
tadt fäste, äro temligen stora, så att deras längd är föga kor- 
tare än afståndet mellan ögat och bakre kanten af locket och 
nästan lika med hufvudets höjd baktill, och af en oval form 
och vid spetsen snedt tillspetsade eller afskurna. De hafva i 
allmänhet 13 strålar, af hvilka den öfverste är den tjockaste 
och styfvaste. — Bukfenorna, som äro abdominala och belägna 
långt tillbaka och något bakom midten af totallängden, så att 
afståndet mellan deras fästen och nedre stjertfenflikens spets inne- 
hålles föga mera än 21/, ggr i den senare längden, äro temli- 
gen små (deras längd utgör något mera än ?/; af bröstfenornas 
d:0), ehuru väl utbildade, och ovala samt baktill snedt tillspet- 
sade, och hafva 6 strålar, af hvilka de inre äro mycket gre- 
nige!). Afståndet mellan deras tillbakalagde spetsar och anus 
är ungef. 11!/, ggr större än deras längd. — Stjertfenan är 
temligen stor och baktill djupt urbugtad eller inskuren och 
med tillspetsade flikar, af hvilka den nedre är något längre än 
den öfre, och fenans längd till spetsen af den förre är obetyd- 
ligt kortare än !/, af underkäkens d:o. Den har 16 fullstän- 
dige eller till bakre kanten utgående strålar, och å hvardera 
sidan 35 ofullständige stödjestrålar. — Fjällen äro i allmänhet 
mycket tunna och till en stor del lätt affallande cycloidfjäll af 
mycket vexlande storlek. De äro ej synnerligen små, utan kunna 
sägas vara af medelmåttig storlek, ehuru de på grund af deras 
betydlige tunnhet ej äro öfver allt lätt i ögonen fallande. I 
allmänhet äro de fjäll störst och tydligast, som sitta på och i 
1) KRöYER och NILSSON uppgifva strålarnes antal till 7. troligen till 
följd deraf, att den innerste strålen till en början är delad i 2:ne store 
grenar, som lätt kunna tagas för skilde strålar. 
