450 Slägtet Belone. 
Alla bålkotorna äro försedda med smala och trinda refben, som 
å den 1:sta äro korta, men å de öfriga långa och å 3:dje till 
och med 7:de äro å midten böjda nedåt och t. o. m. något 
framåt. Neural- och heemaltaggarne äro af obetydlig längd, 
och så äro äfven bålkotornas sidoutskott, ehuru de äro tydliga 
redan på den 1:sta kotan. — Posttemporalbenen äro temligen 
små, och stundom bredare och stundom smalare, och utgöras 
till större delen af den öfre, större och bredare grenen, som är 
fästad till den bakre änden af det långa utskottet å o. epoti-' 
cum, samt till hjessbenet och den bakre änden af o. pteroticum. 
Deras öfra sida är ojemn af slemkanaler, och liknar den samma 
å de ben, som bilda det fasta kraniets öfre vägg. Deras undre 
gren är mycket liten och smal samt trind, och med änden fä- 
stad till bakre änden af sidonackbenets bakåt rigtade stora ut- 
skott. Benets kropp är mycket kort, och under den ligger 
transverselt det mycket lilla och rudimentära öfra nyckelbenet. 
Af skulderapparatens ben utmärka sig skulderbladet och korp- 
benet genom sin betydlige storlek, och de äro tillsamman större 
än nyckelbenet. Detta senare benet är temligen litet och nä- 
stan jemnbredt, och endast vid nedre änden afsmalnande. Det 
är något S-formigt böjdt, med öfre änden böjd bakåt och å 
yttre sidan konvex och å den inre konkav. Båda nyckelbenen 
äro vid sine nedre ändar temligen löst förenade med hvarandra. 
Skulderbladet är särdeles bredt samt med en stor, af det samma 
omsluten, bredt oval scapularfenestra vid dess öfre ände. Korp- 
benet är nästan halfmånformigt och hos äldre väl så bredt som 
nyckelbenet, samt räcker med sin nedre ände ned till den samme 
å detta ben, der det är fästadt vid en utvidgning af dettas inre 
lamell. På inre sidan af den öfre änden af korpbenet är fä- 
stadt ett mycket smalt och långt, trindt och refbenslikt post- 
clavicularben. Brachialbenen äro 4 och helt korta. Bäcken- 
benen äro temligen små, nästan bredt dolkformade och framtill 
tillspetsade. Vid bakre änden bära de a yttre kanten ett stort 
och tunnt, rundadt ovalt och uppåt rigtadt skiflikt utskott eller 
bihang '!), och å inre kanten hafva de ett par helt små utskott, 
och bära såsom vanligt bukfenan vid sin bakre kant. 
Näbbgäddans förekomst i de Sverige omgifvande hafven 
sträcker sig från den mellerste delen af Bottniska Viken eller 
1) Detta utskott erinrar om det, som förefinnes vid den främre brede 
änden å bäckenbenen hos sl. Gasterosteus. 
