Större Flygfisken. 471 
tätt sittande, med hoptryckte, skärande och tretaggige spetsar. 
— Ryggfenan börjar ett godt stycke framom analfenan, eller 
ungefär öfver anus, samt räcker obetydligt bakom spetsarne af 
bukfenorna. Den har 11 till 13 (hos de äldre vanligen 13) 
strålar, af hvilka den 1:ste är enkel och den siste är grenig 
från basen, och längden af de längste strålarne framtill är un- 
gefär lika med !/, af hufvudets längd. — Analfenan är kor- 
tare än ryggfenan och räknar blott 9 strålar, af hvilka den 
1:ste är enkel. Den börjar ett godt stycke bakom anus och 
slutar ungef. under ryggfenans slut. — Bröstfenorna äro utom- 
ordentligt stora och tillspetsade samt räcka ungef. till stjert- 
fenans bas, och deras längd innehålles omkr. 1?/, ggr i kropps- 
längden, med frånräkning af stjertfenan. De hafva 15 till 17 
(vanligen 15) strålar, af hvilka den 2:dre är tvågrenig och den 
3:dje är längst. — Bukfenorna äro fästade obetydligt närmare 
 nosspetsen än spetsen af den öfre stjertfenfliken, och ungef. midt 
emellan bakre kanten af ögonhålan och stjertfenans bas, och så- 
ledes bakom midten af afståndet mellan spetsen af underkäken 
och nämnde bas, och de äro långa, samt räcka ungef. till eller 
nästan till slutet af analfenan. De hafva 6 strålar, af hvilka 
den 3:dje är den längste och är nästan 32?/; ggr längre än den 
l:ste. — Stjertfenan är djupt inskuren och med tillspetsade 
flikar, af hvilka den öfre är betydligt kortare än den undre, 
och fenans längd från den ytterste stödjestrålens bas till den 
vertikala linie, som går genom spetsen af den undre stjertfen- 
fliken, är betydligt större än hufvudets d:o och föga kortare än 
längden af bukfenan. Den har enligt Morrzav 18 till 20 full- 
ständige strålar och å öfra sidan 3 till 4 och å den nedra 5 
stödjestrålar, och de fullständige strålarne i den nedre fenfli- 
ken äro enligt VALENCIENNES brede och särdeles styfve. — Fjäl- 
len äro temligen stora och fasta. Å deras instuckne ände äro 
några grunda eller fina radiära fåror, och för öfrigt är hela 
deras yta försedd med fina koncentriska strimmor. VALENCIENNES 
har räknat 63 i en rad mellan öfre vinkeln af gälspringan och 
stjertfenans bas, och Corrett har räknat omkr. 29 fjäll i en 
rad långs ryggen mellan occipitalregionen och ryggfenan. Den 
senare har räknat blott 43—50 i en rad långs midten af kropps- 
sidan, men säger, att denna räkning blott kan betraktas såsom 
approximativ, emedan det Norska exemplaret var nästan blot- 
tadt på fjäll. Fjällens frie bakre del är triangulär. — Sido- 
