Slägtet Salmo. 5301 
Åtskilliga försök hafva blifvit gjorda att genom artificiel 
befruktning alstra hybride former eller bastarder. Francis Dar!) 
har i afseende härpå yttrat, att vid hybridisering mellan verk- 
ligt skilda arter procenten af de kläckta äggen är jemförelsevis 
liten och antalet af missbildningar stort, och att afkomman 
synes vara i ett sjukligt tillstånd. Bastarderne mellan lax och 
grålax äro enligt honom sannolikt i allmänhet sterile, men icke 
de mellan grålax och röding ?). Denne författare har beskrifvit?) 
och afbildat en bastard mellan en ”Lochleven-Trout”, &, som 
: tillhör arten Salmo trutta, och en Salmo fontinalis, Mitcmirr, 
3. hvilken senare är ett slags röding från N. Amerika, och 
hos denne bastard, som var en hane, fann han generationsorga- 
nen väl utbildade. Uti Norge har den om laxodlingen derstä- 
des högt förtjente framl. Professor H. RascH?) för många år 
sedan anstält försök med dylik hybridisering och dervid erhål- 
lit följande resultat. 1. Af rom af röding, befruktad med 
mjölke af grålax, erhöllos 30 —40 procent ordentligen utveckladt 
yngel, men af detta blefvo dock månge kort efter utkläcknin- 
gen angripne af ett slags vattensot, hvarigenom äggsäckens ani- 
mala och vegetativa blad aflägsnades från hvarandra, och det 
förra starkt utspändes till form af en ballong 5). Icke få em- 
bryoner, som hade börjat utvecklas i äggen, stannade i sin ut- 
veckling och gingo så småningom under. — 2. Befruktningen 
af rom af grålax med mjölke af röding lemnade endast ett ut- 
byte af omkr. 10 procent yngel, hvaraf dessutom någre voro 
af de yngre och mindre utvecklade, samt lemna en större och kraftigare 
afföda, hvilket också är helt naturligt. 
1) Proceed. of the Zoolog. Society of London 1884, Part. I, pag. 35. 
— Dessa åsigter hafva af honom ytterligare blifvit framstälda i Transac- 
tions of the Linnean Society of London, 2:d ser. Zoology, vol. II, Part. 15, 
pag. 466. — 1885. 
2) Proceed. of the Zool. Soc. of Lond. 1884, pag. 585, & ibm 1885, 
Part. II, pag 241—243. 
3) Ibm 1884, Part. IV, pag. 585, pl. LVI. 
4) Videnskabsselskabets i Christiania Forhandlinger 1866, pag. 326— 
327. — 1867. 
5) FRANCIS DAY har i Transactions of the Linnean Society of Lond. 
2:d ser Zoology, vol. II, Part. 15, pag. 464, framstält några grunder för 
det antagandet, att denna vattusiktighet har sin grund deruti, att den 
vid befruktningen använda mjölken blifvit tagen från en hane. som varit 
för ung och svag. 
