Slägtet Salmo. 3205 
mänhet hos oss icke fått kännedom om flere än desse 2:ne. Då de utbil- 
dade laxarne äro i så hög grad föränderlige, ansågo vi nemligen, att man 
för bedömandet af arterna inom denna afdelning måste taga sin tillflykt 
till utvecklingshistorien, och om man blott hade 2:ne utvecklingsformer, så 
hade man också blott 2:ne skilda arter. Desse 2:ne utvecklingsformer, af 
hvilka den ene tydligen tillhörde S. salar, eller blanklaxen, och den andre 
S. eriox, LIN., NILSS. eller, såsom den på stället kallades, Oklan, hade vi 
lyckats iakttaga i Dalelfven och funnit dem konstant skilde från hvarandra. 
De sedermera gjorda iakttagelserna öfver olikheterna mellan blanklaxens och 
gräalaxens ägg och utvecklingsstadier hafva lemnat stöd för dessa åsigter. 
Dylika, ehuru mycket grundligare och mera noggranna, iakttagelser öfver 
de båda nämnde utvecklingsformerne voro redan förut gjorda af JOHN SHAW !), 
men dessa voro då för oss fullkomligt obekanta. De resultat, hvartill HJ. 
WIDEGREN i sina afhandlingar?) om våra laxartade fiskar kommit, hafva 
tjenat till att lemna bekräftelse på den af oss yttrade åsigten, och han 
upptager för vår Svenska fauna inom den nämnda afdelningen af slägtet 
Salmo liksom vi blott 2:ne arter: S. salar, LIN, och S trutta, LIN. Denna 
asigt har dessutom på sista tiden fått en framstående förespråkare i FRAN- 
cIs DAY, som i sitt stora arbete öfver Englands fiskar?) inom den i fråga 
varande afdelningen af slägtet Salmo äfvenledes blott upptager 2:ne arter: 
S. salar och S. trutta, sedan han förut antydt, att de karakterer, som blif- 
vit hemtade från kotornas antal, från antalet af appendices pylorice, från 
färgen, från förlockets form, från bredden och grofleken af öfverkäksbenet, 
från tänderna och dessas gruppering på käkarne och plogbenet, från stjert- 
fenans form, från en större utveckling af bröstfenorna, och slutligen från 
fjällens storlek, äro bedrägliga vid distinktionen mellan arterna, och att 
man derpå lagt för stor vigt, och följaktligen kommit till felaktiga resultat. 
Samma aåsigt har slutligen äfven blifvit omfattad af Prof. F. A. SMITT uti 
”Schematisk framställning af de i Riksmuseum befintliga laxartade fiskar- 
nes slägtskapsförhållanden”?), men den har af honom i hans nyligen ut- 
gifna, ofvan citerade grundliga arbete: ”Kritisk "Förteckning öfver de i 
Riksmuseum befintliga Salmonider”), enligt hvad vi redan omnämnt, blif- 
vit modifierad derhän, att han i detta arbete?) blott betraktar S. salar 
och S. trutta såsom ”mer eller mindre tydligt utpräglade företrädare för 
olika skeden af samma utvecklingsgång”. eller med andra ord såsom tvenne 
1) Transactions of the Royal Society of Edinburgh, vol. XIV, pag. 
547—566, pl. 22. — 1840; och ibm, vol. XV, pag. 369—375. — 1844. 
2) Bidrag till kännedomen om Sveriges Salmonider. akad. afh. 
Upsala 1863. (Tr. i Öfvers. af K. Vet. Akad:s Förh. 1862). — Nya Bi- 
drag till kännedomen om Sveriges Salmonider; Öfvers. af K. Vet Ak:s 
Förh. 1864. pag. 279. 
3) The Fishes of Great. Britain and Ireland, vols. I—II. 1880—384. 
4) Öfvers. af K. Vetensk. Akad:s Förh. 1882, N:o 8. 
5) K. Sv. Vetensk, Akad:s Handl. Bd. 21, N:o 8. (Särsk. aftr. 1886). 
6) Anf. st. pag. 104. 
