314 Slägtet Salmo. 
Salmo hardinii,  IDEM: ibm, pag. 107. 
» salar; R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 155. — 1875. 
s s ÅA. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns Fauna, pag. 
534. — 1877. 
? C. R. SUNDSTRÖM: Fauna öfver Sveriges Ryggradsdjur, 
pag. 263. — 1877. 
R. COLLETT; Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1875—78, Vidensk. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, 
N:o 1, pag. 85. — 1879. 
> E. MOoRrEAU: Hist. naturelle des Poissons de la France, 
T. III, pag. 525. — 1881. 
Trutta 2 B. BENECKE: Fische, Fischerei etc. in Ost- und West- 
preussen, pag. 157. — 1881. 
Salmo 3 JORDAN & GILBERT: Synopsis of the Fishes of North 
America, pag. 312. — 1882. 
5 5 FRANCIS DAY: The Fishes of Great. Britain & Ireland, 
vol; II, öpag: 66, pl, Oviss pl. Til Nf 
<= 1880—1884. 
> 3 0. G. NORBÄCK: Handledning i Fiskevård och Fiskafvel 
pag. 385, bild 114. — 1884. 
R. COoLLETT: Meddelelser, om Norges Fiske i Aarene 
1879—83, Nyt Magazin for Naturvidenskaberne, 29:de 
Bd. pag. 106. — 1885. 
GÖSTA SUNDMAN & F. REUTER: Finlands Fiskar, häft. 
VI, pag. 11, pl. 18. — 1885. 
é F. A. SmITT: Kritisk Förteckning etc.; K. Sv. Vet. Ak:s 
Handl. Bd. 21, N:o 8, pag. 162, tafl. II, fig. 9—11 & 
15—22. (Särsk. aftr.). — 1886. 
Dess vanliga namn i både Sverige och Norge är Lax, men i Sverige 
kallas den äfven Blanklax och någon gång Silfverlax, ehuru detta senare 
namn egentligen tillkommer den i de större insjöarne förekommande sterile 
formen af följande art. Den äldre hanen i lekdrägt kallas stundom Krok- 
lax eller Hakelax, Rödrock, Rödrost, och vid Dalelfven och en del Norr- 
ländska elfvar derjemte Grålax, ehuru äfven honan i denna drägt ofta er- 
håller samma benämning, men hon benämnes i samma drägt vid Dalelfven 
enligt hvad vi erfarit äfvenledes Ryna, och i Norrland enligt GISLER Lågga. 
Ungen i stirrstadiet eller 1 början af forellstadiet hafva vi vid sist nämnda 
elf hört benämnas Asp, och den kallas stundom enligt Skand. Fauna Stirr, 
Laxunge och Laxbörling. och ej sällan förvexlas den med forellformen af 
följande art och kallas Forell. I något mera utbildadt stadium eller i 
öringstadiet kallas den ofta gemensamt med följande arten Ldaxöring, och 
1 Norge Lezxing. 
Beskr. 1. Laxstadiet. Den ernår en mycket betydlig 
storlek och en totallängd af 4 till 41/, fot eller 1,200 till 1,350 
mill., och en vigt af 50 till 60 till 80 skålpund eller omkr. 
22 till 35 kilogram. Vanligen öfverstiger den dock icke en 
