Blanklaxen. 521 
fenorna och räcka på långt när icke till anus, och deras längd 
innehålles hos hanen omkr. 9 till 10 och hos honan omkr. 10 
till 11 ggr i totallängden, och de hafva en nästan triangulär 
form, med det inre bakre hörnet afrundadt eller aftrubbadt, 
och deras strålar äro 8 till 10, ehuru vanligen 9. Öfver yttre 
delen af deras bas är ett tillspetsadt lancettformigt eller dolk- 
formadt hudbihang, som vanligen räcker till eller nära deras 
midt, men hos Wenerns blanklax är betydligt kortare. — Stjert- 
fenan är temligen stor och starkt utspärrad och i bakre kan- 
ten (stundom dock med undantag af lekdrägten) mer eller min- 
dre urringad och med spetsiga hörn. Den är i allmänhet nå- 
got längre hos hanarne än hos honorna. Dess längste, till hör- 
nen utlöpande strålar, mätte från deras bas och ej från fjäll- 
gränsen, äro merendels hos honan och de något yngre ungef. 
dubbelt eller ock något mera än dubbelt längre än dess mel- 
lerste d:o, men (i synnerhet i lekdrägten) hos de äldre hanarne 
och en och annan större hona äro de senare strålarne märkbart 
längre än !/, af de förres längd, ehuru alltid kortare än ?/, af 
den samma. De längste strålarnes längd, som innehålles ungef. 
5 till 7 ggr i totallängden, och är stundom jemförelsevis störst 
hos Wenerns blanklax, är i allmänhet något större än 3/, af 
hufvudets d:o, men hos den äldre hanen i lekdrägt utgör den 
icke ?/, af den samma, till följd af hufvudets eller rättare no- 
sens då skedda förlängning, och hos den äldre hanen eljest hafva 
vi ofta funnit deras längd utgöra nätt och. jemnt 3/, af den se- 
nare. Strålarne i denna fena äro 19 fullständige och 5 till 7 
stödjestrålar å hvardera sidan. — Fjällen äro små, ehuru icke 
mycket små. Uti detta stadiet är enligt F. A. Smitt!) medeltalet 
af snedt tvärgående fjällrader å kroppen 133, och i en långs- 
gående rad af !/,, kroppslängd (totallängd) strax ofvan sidoli- 
nien och strax framom ryggfenan minst 15 och mest 21, och 
strax bakom analfenans början minst 12 och mest 17. Vi hafva 
i en dylik rad å dessa ställen af !/, hufvudlängd räknat å förra 
stället 8 till 10 och å det senare 7 till 9. Uti en sned tvär- 
rad nedåt och framåt från slutet af fettfenans bas till sidoli- 
nien äro 11 till 13 fjäll. Fjällen äro i allmänhet något större 
än hos följande arten. Såsom i Skandinavisk Fauna uppgifves 
1) Kritisk Förteckning öfver de i Riksmuseum befintliga Salmonider, 
pag. 80—81. ; 
