324 Slägtet Salmo. 
spetsarne af de mellerste strålarne i stjertfenan af omkr. 250 
till 5300 mill. Kroppsformen är i detta stadium liksom i det 
föregående betydligt vexlande, och stundom smärtare och stun- 
dom, vid rikare tillgång på föda och fetma, undersätsigare. I 
senare fallet innehålles stjertens höjd strax framom stjertfenan 
stundom ej fullt, ehuru nära, 2:ne ggr, och i förra d:o stundom 
mera än 2:ne ggr i de längste stjertfenstrålarnes längd, och ut- 
gör stundom omkr. !/; och stundom något mindre än !/, af huf- 
vudets d:o. Ehuru nosen är kortare och i allmänhet trubbigare 
än i det föregående stadiet, är dock proportionen mellan huf- 
vudets längd och totallängden ungef. den samma, till följd deraf 
att kroppen bakom hufvudet är något kortare. Nosens längd 
innehålles i allmänhet omkr. 3!/, till 3!/, ggr i hufvudets d:o, 
och det synliga öfverkäksbenets längd innehålles i den senare 
omkr. 21/, till 3:ne ggr, det förra hos de yngre och det senare 
hos de äldre och större, och nämnda ben räcker föga eller icke 
hakom ögats bakre kant. Underkäkens längd innehålles 1?/, 
till nära 2:ne ggr i hufvudets d:o. Pannans bredd midt öfver 
ögonen är jemförelsevis något större hos de äldre, och ögats 
längddiameter innehålles hos dem nära 2:ne och hos de yngre 
omkr. 13/, ggr i den samma, och nämnde diameter utgör hos 
de yngre ungef. !/. och hos de äldre ungef. !/, af hufvudets 
längd. På plogbenets främre del sitta i allmänhet 2 till 3 
och någon gång 4 tänder i irregulier tvärrad, och bakom dem 
äro stundom ett par i sned tvärrad, och derefter en långsgående 
rad af 10 till 12, hvilkas spetsar äro rigtade sicksackformigt. 
Gälräfständerna å 1:ste gälbågen äro alla taggformiga, och in- 
gen knölformig, ehuru de minsta ofta äro mycket små, och de- 
ras antal hafva vi funnit vara 17 till 19, men enligt FE. A. 
Smitt (anf. st. pag. 80) kan det vexla mellan 14 och 20. Rygg- 
fenan sitter vanligen temligen långt fram, så att afståndet 
mellan den och nosspetsen innehålles 2!/, till 22?/; ggr i den 
nämnda totallängden, och dess höjd och längd äro obetydligt 
olika: den ena stundom något litet större och stundom d:o min- 
dre än den andra. Analfenans höjd är äfven här i allmänhet 
silfverlaxen, och kännes enligt vår erfarenhet säkrast genom den 1:ste gäl- 
bågens gälräfständers beskaffenhet, men vanligen äfven genom mera silfver- 
glans, glesare fläckar, kortare öfverkäksben och framom stjertfenan lägre 
stjert. 
