346 Slägtet Salmo. 
derviken bildat sig sandbankar, som hindra dess tillträde till 
denne”ström, har den för det mesta upphört att uppstiga i den, 
enligt hvad som anförts i Skandinavisk Fauna. Vid östra ku- 
sten af södra. Sverige torde det företrädesvis vara i Emån och 
i Motalaström som den uppstiger, och vid vestra kusten af det 
samma uppgår den i Lagan, Nissan, Etran, Wiskan, Götaelf 
och Qvistrumså, och möjligen i en eller annan mindre ström, som 
utfaller i hafvet. Vid vår östra kust norr om Mälarens utlopp 
uppgår den i Dalelfven?), Gefleån, Ljusnan och nästan alla de 
större Norrländske strömmarne. I dessa uppgår den så långt 
den kan komma, eller till dess oöfverstigliga hinder sätta en 
gräns derför. Vi hafva erfarit, att den från Torneåelf uppgår 
i Muonioelf ända till Naimaka, d. v. s. omkriug 60 kilometer 
norr om Karesuando, eller, med inberäkning af dessa elfvars 
krökningar, omkr. 45 Sv. mil från hafvet. Uppför Rhein gör 
den dock mycket längre vandringar, emedan den enligt v. S1r- 
BoLp uppgår till Schweiz i smärre strömmar, som utfalla i 
Rhein, ehuru den icke kan öfverstiga denna flods fall vid Schafi- 
hausen. Dessutom förekommer den, något modifierad, i vår 
störste insjö, Venern, dit den under nu varande förhållanden 
icke kan uppstiga, men hvarest den säkerligen inkommit under 
den tid, då hafvet stod högre upp öfver landet, så att den dit 
hade fritt tillträde; vid samma tid, då skeletter af hvalar blefvo 
inbäddade i Vestergötlands jord och dylika af sälar inbäddades 
i glacialleran i södra Dalsland. Denne s. k. Venernslax har 
genom Klarelfven och dennes fortsättning, TrysileH i Norge, 
uppstigit till Österdalen i detta senare land, och enligt benä- 
get meddelande i bref till oss af R. Couretrr har den på senare 
tiden der blifvit utplanterad i flere sjöar, och tyckes der skola 
komma att trifvas väl och föröka sig?). — I Norge förekommer 
1) Enligt COLLETT (Christ. Vid. Selsk:s Forh. 1879, N:o 1, pag. 85) 
uppgår blanklaxen genom den vestra delen af Dalelfven och en af dennas 
källströmmar, Ljöråsen, öfver Norske gränsen och en i Frysil i Österdalen. 
2) FRANCIS DAY anför (enligt ”Land and Water” för 1866, pag. 221 
& 245) att RAscH uppgifvit, att HertTING utplanterat laxyngel i sjön Tyri- 
fjord i Norge, och att derefter i denne sjö laxar blifvit fångade, som full- 
komligt liknade blanklaxen. Till Tyrifjord kan laxen icke uppstiga från 
hafvet. Vi hafva icke sett någon senare uppgift deröfver, huruvida blank- 
laxen förökat sig och stannat qvar i denne sjö. Sannolikt har den för- 
svunnit. 
