388 Slägtet Salmo. 
der vattnet endast var 6 tum (Eng. mått) djupt '!). De karak- 
terer, som utmärka den vanlige forellen, så väl som de för fjell- 
forellen, hafva redan ofvan vid beskrifningen af forellstadiet 
blifvit anförda, och vi få endast här tillägga, att den förre, då 
den vistas i öfverskuggade och stenige skogsbäckar, vanligen 
har en särdeles mörk färg, med de mörke fläckarne nästan all- 
tid omgifne af en ljus ring; att hanen har längre hufvud och, 
då han är något mera utvuxenr, längre bakom ögat räckande 
öfverkäksben, ehuru ban, liksom de yngre af de andra raserna, 
saknar krok å underkäken; samt att vi iakttagit könsmogne 
hanar med svälde testes vid 144 och d:o honor med stora ägg 
vid 198 mill:s totallängd. Fjellforellen är äfven den vexlande 
efter lokalerne, och är i synnerhet typiskt utbildad i högre lig- 
gande fjällsjöar. I något lägre liggande strömmar 1 granska- 
pet af desse hafva vi funnit sådane, som i afseende på färgen 
bildat en öfvergång mellan den och den vanlige forellen. Vid 
anförandet af dessa raser torde vi äfven böra omnämna Vetterns 
sterile Silfverlax, som stundom utmärker sig genom en färg, som 
hästan är ännu starkare silfverglänsande än blanklaxens, och ge- 
nom samme fåtalige och glese mörke fläckar som den, samt 
genom en form å stjerten och stjertfenan, som liknar dennes. 
En monströs form af forellen förekommer stundom, i huf- 
vudets form nästan liknande den så kallade torskekungen. Yaz- 
RELL >) har afbildat hufvudet af en sådan, utmärkande sig genom 
en mycket kort, starkt stupande och tvärt afhuggen nos, som 
icke på långt när räcker så långt fram som underkäken. Den 
var af mindre storlek och vägde icke öfver !/, skålpund. Lik- 
nande missbildningar omtalas nyligen af D:r v. Krauss?) under 
benämningen Mopshufvud. Vi känna icke, att någon sådan 
hos oss blifvit iakttagen. 
Grålaxen har inom vår Skandinaviska nord en allmännare 
om än icke vidsträcktare utbredning än blanklaxen, och finnes 
här icke endast i alla de omgifvande hafven, utan äfven i de 
flesta både större och mindre strömdrag, som hafva rent, klart 
och kyligt och någorlunda hastigt rinnande vatten, med grusig 
1) Transact. of the Royal Society of Edinburgh, vol. XV, pag. 370. 
— 1844. 
2) Hist. of Brit. Fish. 3:d ed. vol. I, p. 286. 
3) Jahreshefte des Vereins fär vaterländisehe Naturkunde in Wirt- 
temberg, 42:er Jahrg. p. 345. — 1886. 
