Grålaxen. 591 
egentlige forellen. En dylik anpassning eger icke blanklaxen i 
allmänhet i fritt tillstånd, så vida icke förhållandena dervid 
äro ovanligt gynsamma, såsom t. ex. händelsen är med Venerns 
blanklax. Derigenom har grålaxen inom länderna erhållit en 
allmännare utbredning än blanklaxen. Denna anpassningsför- 
måga torde kunna anses såsom en antydning derom, att grå- 
laxen ursprungligen tillhört smärre vatten och varit stationär. 
I östre delarne af Skåne hafva vi haft tillfälle att iakttaga, 
huruledes den typiske formen af den migratoriske grålaxen emot 
lektiden i Oktober och början af November uppstiger i smärre 
strömmar och bäckar, som omedelbart eller ock medelbart ge- 
nom större d:o utfalla 1 hafvet, för att i dem förrätta sin lek. 
Denna uppstigning har emellertid varit beroende af nederbörden, 
och har endast egt rum, då denna varit ymnig, så att dessa 
strömdrag varit mer eller mindre uppsvälda och derigenom lem- 
nat grålaxen ett lämpligt tillträde!). De hafva då stundom 
vandrat upp 2—3 mil från hafvet. En del af de smärre bäc- 
karne äro af den ringa storlek, att de under sommaren, när 
torka infaller, nästan upphöra att rinna, men i djupare hålor 
(på stället så kallade ”hölar”) i de såmma kunna dock vid dessa 
tillfällen de migratoriske grålaxarnes afkomlingar fortsätta sin 
tillvaro, och derifrån vid inträdande högre vattenstånd uppstiga 
högre upp dels i samme bäckar och dels i andra med dem i 
förbindelse stående vattendrag, hvarest de sedermera vid åter- 
igen inträdande vattenförminskning och afstängning komma att 
gälla och gå för egentlige foreller. Vi hafva anfört dessa iakt- 
tagelser för att antyda, huruledes det utan tvifvel i många fall 
tillgår vid de mindre vattendragens förseende med s. k. foreller, 
och huruledes desse i allmänhet kunna betraktas såsom i när- 
mare eller fjermare led härstammande från den större migra- 
toriske grålaxen. Vid dennes uppstigande öfver höga qvarn- 
dammar vid högt vattenstånd hafva vi åsett, huruledes den åda- 
galagt en styrka och en: snabbhet, som varit jemförliga med 
1) Uti de bäckar, som utfalla direkte i Östersjön, idkas vid dessa 
tillfällen stundom en temligen indrägtig fångst af denne fisk med ett slags 
fångstredskap, som hafva någon likhet med s. k. ålkistor, men deras största 
öppning är rigtad nedåt strömmen. Fisken bär derstädes benämningen 
Ored eller Laxöred. Enligt BENECKE (Fische Fischerei etc. p. 400) har 
man vid några smärre strömmar i Preussen ett slags fångstredskap för 
fångst af blanklax, hvilka hafva temligen stor likhet med de nämnda. 
