392 Slägtet Salmo. 
hlanklaxens, och huruledes den emot den stora och' starkt for- 
sande vattenmassan uppsprungit med den hastighet och kraft, 
att en hög vattenstråle uppstigit från framkanten af dess rygg- 
fena. Uti större floder och strömmar, der den förefinnes till- 
samman med blanklaxen, uppstiger den lika långt som denne, 
om ej längre, hvilket senare är sannolikt derför, att den upp- 
går i grundare vatten än den. Enligt Gister!) uppstiger grå- 
laxen, som af honom kallas Laxockel, Laxöring eller Isfisk, i 
elfvarna tidigt på våren vid islossningen, och söker under upp- 
gången i dem icke såsom blanklaxen djupet, utan håller sig än 
vid den ena och än vid den andra stranden. En del, som af 
GisteR utmärkas med benämningen Börting eller Taimen, och 
som alltid hafva silfverblank färg och rödt kött, och således utan 
tvifvel tillhöra den sterile formen, skola enligt honom icke upp- 
stiga i elfvarna förr än i slutet af Juli och början af Augusti. 
Vi hafva iakttagit, att i Dalelfven vid Elfkarleby den sterile 
formen i synnerhet fångas under senhösten, ehuru vi äfven sett 
en och annan der fångad i Maj. En liknande iakttagelse med 
den, som vi ofvan anfört, hade Grister gjort?), då han såg lax- 
öringar med lätthet springa öfver en sågqvarnsdam, som var 
från bottnen 7 alnar hög, men forsens höjd var dock på grund 
af det då höga vattenståndet nedanför ej öfver 3 alnar. De 
hade länge stått och väntat nedanför dammen tills vattenfloden 
hade nått sin höjd, då de företogo uppstigningen. Enligt W. 
JARDINE?) får man stundom i hafvet se stim af den migratori- 
ske grålaxen i öringstadiet och det yngre laxstadiet strykande 
långs kusterna af vikar och uddar, liksom sökande inloppen till 
de strömmar, i hvilka de vilja uppstiga. Ändamålet för grå- 
laxens uppstigning i strömdragen är det samma som för blank- 
laxens, nemligen att söka lämpliga platser för leken eller ägg- 
läggningen, och enligt säkra iakttagelser återgår den i allmän- 
het till de vattendrag, der den blifvit född och uppfödd, om 
den derifrån utvandrat. Enligt Srtoppart's?) och andres iaktta- 
gelser afviker den dock från blanklaxen under sina vandringar 
1) Kongl. Vetensk. Academiens Handl. 1751, pag. 98. 
2) Anf. st. p. 109. 
3) W. YARRELL: Hist. of Brit. Fish. 3:d ed. (Richardson), vol. I, 
pag. 252. 
4) 'The Anglers Companion to the Rivers and Lochs, pag. 161. 
