294 Slägtet Salmo. 
dragen, hafva vanligen ringa tillgång på födoämnen, och taga 
derför sin tillflygt till allt slags animalisk föda. De hafva van- 
ligen en del smyghål, der de dölja sig lurande på rof, och 
i brist på andra sluka de stundom de mindre af deras egen 
afföda. | 
Grålaxens lek och fortplantning öfverensstämma hufvudsak- 
ligen med dem af blanklaxen, och det mesta, som blifvit an- 
fördt om dessa senare, kan äfven tillämpas på de förra. Den 
hufvudsakliga skilnaden ligger deri, att den för leken ofta väl- 
jer mindre och grundare (enligt Skaw's ofvan anförda iaktta- 
gelse stundom blott 6 tum djupt) vatten för leken, och följakt- 
ligen leker i en mängd smärre strömmar och bäckar, dit blank- 
laxen icke uppgår, men liksom blanklaxen leker den aldrig i 
stillastående, utan alltid i rinnande vatten !). Äfven råder mel- 
lan dem den skilnaden, att i fritt tillstånd honan vid mindre 
storlek och med hänsyn till denne redan i forellstadiet, ehuru 
enligt SHaw ej förr än vid en ålder af omkr. 2!/, år, börjar 
fortplanta sig. Då enligt samme författare hanen redan i stirr- 
stadiet vid 18—20 månaders ålder, liksom den af blanklaxen. 
börjar blifva fortplantningsskicklig, så råder dock med afseende 
på tiden för utvecklingen till könsmognad nära öfverensstäm- 
melse mellan grålaxen och blanklaxen. Enligt NorBäck väljer grå- 
laxen (”laxöringne”) för leken sådana ställen i strömmarne, der 
vattnet strömmar lindrigt samt är grundt, och der bottnen består 
af grus och smärre stenar af hasselnötters till hönsäggs storlek. 
Enligt SHaw's och andres iakttagelser håller hanen sig i närhe- 
ten af honan vid äggläggningen på samma sätt, som förhållan- 
det är med blanklaxen vid samma tillfälle, och de större ha- 
narne äro å underkäken beväpnade med en krok, ehuru, såsom 
redan ofvan är anfördt, mindre än blanklaxens, hvilken gör 
tjenst såsom ett stridsvapen vid de mellan hanarne uppstående 
striderna, och dessutom äro enligt SHaw både hanen och honan 
under leken i liflig rörelse, för att köra bort andre fiskar, som 
närma sig i afsigt att sluka de lagda äggen. Leken inträffar 
hos oss i de nordligare trakterne tidigare än i de sydlige, i de 
1) Enligt FRANCIS DAY lekte de vid Howietown i stora dammar 
(”ponds”) instängde grålaxarne icke, så vida icke desse dammar stodo i 
förbindelse med små, till dem vatten ledande strömmar. Då sådane ström- 
mar förefunnos, gingo de upp i desse för att leka, och detta fastän de 
voro uppfödde i fångenskap. 
