614 Slägtet Salmo. 
Nedra kroppssidorna och buksidan stundom,isynnerhet hos hanarne, 
temligen lifligt röda, stundom gulröda, stundom gulaktiga och - 
stundom gråhvita eller hvita, med silfverglans. BSidorna af ryg- 
gen och kroppssidorna, äfven ned under sidolinien, vanligen be- 
strödda med mer eller mindre talrike och olikstore, mindre, röde, 
gulröde, gulaktige eller hvitaktige fläckar. Frambuken och undra 
sidan af hufvudet ofta hvitaktiga, äfven om buksidan för öfrigt 
är rödaktig eller gulröd. Rygg-, fett- och stjertfenorna ungef. 
af ryggens färg, ehuru merendels något ljusare och stötande i 
grågrönt, och den sist nämnda ofta baktill med en rödaktig 
bräm och med undre kanten hvit eller gulhvit. Bröstfenorna 
å yttre eller undra sidan stundom hvitaktiga, med mörk, grå- 
aktig skuggning baktill och rödaktig eller gulaktig bakre kant 
och den yttre d:o hvit, och stundom å denna sida emot basen 
gulröda, samt å inre eller öfra sidan i midten svartgrå eller 
blågrå. Bukfenorna stundom rödaktiga och stundom gulaktiga 
eller hvitaktiga, med en mörk skuggning i midten ett stycke 
från basen, och alltid med en bred hvit eller gulhvit yttre kant. 
Analfenan har en liknande hvit eller gulhvit kant framtill och 
är för öfrigt stundom svartgråaktig eller gråaktig, stundom gul- 
rödaktig, med någon gråaktig skuggning, stundom gulaktig och 
stundom gråhvitaktig. Iris messingsgul, med mörkgrå skugg- 
ning, och stundom med gulröd anstrykning. Munnen är i all- 
mänhet inuti, åtminstone emot svalget, mer eller mindre svart- 
aktig eller svart punkterad. — De sterile eller icke könsmogne 
hafva vanligen en blekare färg: ryggen något ljusare blågråaktig 
och nedre delarne af kroppssidorna och buksidan orangegula eller 
gulaktiga, eller gulhvita, och kroppssidorna silfverglänsande, 
dock vanligen med ljuse, gulaktige fläckar ?!). För öfrigt torde 
äfven af denna varietet en ljusare färgdrägt stundom tillkomma 
könsmogna exemplar samt vara motsvarande till den så kallade 
blankrödingen af den föregående varieteten. OC. G. LöÖWENHJELM >?) 
omtalar 2:ne olika färgraser af den samma från Luleå Lapp- 
1) På fjellryggen mellan Jemtland och Norge hafva vi i slutet af 
September månad 1848 iakttagit sådana exemplar, fångade bland andra, 
som voro könsmogna samt stadda i lek. Den, som fångat dem, hade väl 
kännedom om deras sterilitet och större fetma, samt sade, att han ofta 
fångat sådana. 
2) K. Vetensk. Akad:s Handl. 1843, p. 410. 
