Smårödingen. 619 
stycke bakom midten. Basisphenoidbenet är äfven något olikt, 
derigenom att dess nedre enkle del är mera utbredd framifrån 
bakåt. Det ben, som företer största skiljaktigheten, är emel- 
lertid plogbenet. Detta ben är betydligt mindre än hos så väl 
S. trutta, som S. salar, och sträcker sig ej längre tillbaka än 
till ungefär midt för sidosilbenens utstående yttre sidoutskott, 
eller de delar, som begränsa ögonhålorna framtill, och det sträc- 
ker sig således knappt till nämnda hålor, då det deremot hos 
de båda nämnda arterna sträcker sig ungef. till dessa hålors 
midt. Dess främre föga utbredde ände har samme nästan tri- 
anguläre form som hos &S. trutta. Bakom denne ände har be- 
net en stark, ehuru något smalare förtjockning, på hvilken tän- 
derna sitta, och bakom den är det tunnt och långs åt urhål- 
kadt eller konkavt å undra sidan, och saknar således helt och 
hållet den långsgående köl, som finnes bakom dessa tänder hos 
de båda föregående arterna. Öfra silbenet är mera långsträckt, 
så att dess största bredd, som är belägen vid dess bakre ände, 
innehålles nära 2:ne ggr i dess längd. Hyomandibularbenet 
är smalare än hos S&S. trutta, och dess bredd vid öfre änden 
innehålles omkring 2:ne ggr i dess längd, då nämnda bredd 
hos senare arten utgör nära ?/, af längden. Gombenets framom 
och innanför processus mazillaris varande ände är mycket kor- 
tare än den hos så väl grålaxen som blanklaxen, samt räcker 
föga framom nämnda utskott. Mesopterygoidbenet öfverensstäm- 
mer med grålaxens d:o deri, att det något bakom midten är 
betydligt högre än vid dess bakre ände. Metapterygoidbenet 
afviker från grålaxens och öfverensstämmer med blanklaxens 
d:o deruti, att dess främre frie kant är tydligen och temligen 
starkt urbugtad, och det har äfven för öfrigt ungef. samme 
form som detta, ehuru dess undre kant är nästan rät och icke 
bågböjd såsom hos det. Pterygoidbenet är liksom hos blank- 
laxen något mera böjdt än hos grålaxen. Mellankäksbenet lik- 
nar mest det af en yngre grålax. Dess höjd är något större 
än 2/, af dess längd, och från midten af dess öfre kant upp- 
stiger ett högt och baktill skarpt begränsadt, flikformigt ut- 
skott. Öfverkäksbenet liknar ungefär det samma af grålaxen, 
ehuru det är något kortare, men dess främre ände, som ligger 
innanför mellankäksbenet, är, liksom hos blanklaxen, tjockare 
än den hos den förre. Underkäken har postglenoidutskottet lägre 
än det samma hos grålaxen och blanklaxen. Gällocksapparatens 
