620 Slägtet Salmo. 
ben likna dem hos grålaxen, och afståndet mellan de öfre främre 
och bakre vinklarne af underlocket är betydligt kortare än det 
samma mellan den senare och gälspringans öfre vinkel. — 
Kotorna äro omkr. 62—063. Hos var. S. salvelinus hafva vi 
räknat 63 kotor, af hvilka 33 äro bålkotor och 30 stjertkotor, 
då dessa senare bestämmas såsom vanligt från och med den första, 
som har sluten hemalbåge, ehuru de 4 främsta bära refben, fä- 
stade vid hemapophyserna. De 3:ne sista kotorna äro uppåt 
böjda, och stjertfenan, som har heterocerkt fäste, är fästad vid 
de 53—56 sista kotorna, då stödjestrålarne tagas med i betrak- 
tande. — Posttemporalbenet företer den hos blanklaxen vanlige 
formen. 
F. Dar!) har beskrifvit och afbildat en bastard eller hy- 
brid mellan S&S. alpinus och den Nordamerikanske S. fonti- 
nalis, hvilken jemförelsevis mest tycktes likna den förre. Den 
var en hane af omkr. 180 mill:s totallängd, och hade fullt ut- 
bildade generationsorgan. 
Inom Sverige tillhör smårödingen i synnerhet dess nordliga 
bergstrakter, ehuru den icke endast förekommer i högre liggande 
fjellvatten. Dess sydligaste förekomst inom vårt land är i Ve- 
stergötland, Bohuslän, Dalsland och Vermland, i hvilken sist 
nämnda provins den enligt Tenow?) förekommer i följande sjöar: 
Stora Ullen i Råda s:n, Ångsjön och Trehörningen i Gräsmar- 
ken, Rådasjön, Wermullen och Daglunden, Nyckelvattnet och 
Gåskärn i Östmark och Ursjön, och enligt A. J. Rerziws och 
F. A. Smirr sjön Yngen, och enligt den senare sjön Rövattnet. 
Enligt Göteborgs och Bohusläns Fauna förekommer den i Ned- 
sjön i Bollebygds härad i Vestergötland, 1 en sjö vid Regine- 
berg i Dalsland, i en liten sjö i Bullarens härad i Bohuslän 
samt i Stora Holmevattnet vid Jordahl i Jörlanda s:n i samma 
provins, hvilken senare lokal äfven uppgifves af G. v. YuLEn i 
tidskriften ”Fiskaren”?). Här anföres, att denne sjö har natu- 
ren af en äkta fjellsjö och är 1!/, mil lång, och att rödingen 
der icke är fåtalig samt kan uppnå en storlek af 4 till 5 skål- 
punds vigt. Der uppgifves äfven, att gäddor då nyligen blifvit 
inplanterade i denne sjö, och att rödingen sannolikt af dem 
kommer att blifva utrotad, emedan de äro hans värste fiender. 
1) Proceed. of the Zool. Soc. of Lond. 1884, pag. 586, pl. 57. 
2) Öfversigt af Vermlands och Dals Ryggradsdjur, pag. 108. 
3) För år 1878, N:o 2, pag. 38. 
