624 Slägtet Salmo. 
grålaxen deruti, att den är migratorisk, och dels vistas i hafvet 
och dels vandrar ur detta upp i floder och strömmar, som ut- 
falla i det. &L. Esmarre?!) uppgifver, att den i Finmarken under : 
fortplantningstiden går från hafvet upp i de flesta elfvar, t.ex. 
Pasvigelf i Varanger, Laxeelf i Laxefjord, Altenelf m. £.; 
och Herrtinc (hos Smirr, anf. st.) meddelar, att den under hösten 
går ur, strömmarne ut i hafvet och tillbringar vintern derstä- 
des, samt derefter under sommaren återgår till strömmarne se- 
dan de andra laxarterna uppstigit. I hafvet har den enligt ho- 
nom alltid silfverhvit färg å buksidan och börjar icke blifva 
röd å den samma förr än sedan den uppkommit i strömmarne, 
en färgförändring, som harmonierar 1 viss mån med den, som 
de könsmogne individerne af de föregående laxarterna emot lek- 
tiden undergå. Det är således tydligt, att dess uppvandring i 
strömmarne, liksom den af blanklaxen och grålaxen, har fort- 
plantningen till ändamål, och att dess ägg lika litet som deras 
kunna utvecklas och kläckas i hafvet. Den uteslutande i sjöar 
förekommande smårödingen håller sig vanligen för det mesta 
på djupet, med undantag någon gång af de yngre och äfven af 
de äldre, då desse närma sig stränderna, sökande föda. Vid 
lektiden går den upp på grundare ställen, för att der förrätta 
leken, och blir då oftare fångad. Dess smidige kroppsform och 
väl utbildade fenor och muskulöse kropp antyda, att den är en 
snabb och kraftig simmare, och de, som uppstiga i strömmarne, 
ådagalägga ungefär samma förmåga att uppgå öfver forsar, som 
de föregående båda arterna. Vi hafva iakttagit, att de yngrei 
forsande strömmar ådagalägga samma liflighet, som de af dem. 
Den icke vandrande rasen synes vara mindre liflig, men är 
dock enligt NorBäicKk en rofgirig och glupsk fisk, och torde dock 
icke i liflighet stå långt efter den vandrande d:o. Enligt Vipe- 
GRENS Och våra iakttagelser lefver den i sjöar och andra färska 
vatten förekommande smårödingen företrädesvis af blötdjur af 
slägtena Limnea, Planorbis, Bythinia, Valvata och Pisidium, 
och derjemte af insektlarver, af kräftdjur af diverse ordningar 
(stundom i synnerhet Gammarider), och stundom af småfisk och 
fiskrom, och af den sist nämnde slukar den enligt Corrett 
stundom sådan, som tillhör dess egen art. De som förekomma 
1) Forh. ved de Skand. Naturforsk:s Möde i Christiania 1868 (särsk. 
aftr.), pag. 14. 
