638 Slägtet Osmerus. 
slägte eger rum, men mellan dem och o. pterotica är en lika- 
dan grop som der. Pannbenen äro tunnare än der, med något 
mera utdragen nos- eller ethmoiddel, och deras största gemen- 
samma bredd innehålles omkr. 2:ne ggr i deras längd, ehuru 
de icke sträcka sig fullt så långt tillbaka på kraniet som der. 
De sakna långsgående kölar, men äro dock långs åt gropiga i 
synnerhet närmare sidokanterne och å nosen. Hyomandibular- 
benet har äfven här upptill blott en ledknapp, men det är 
framtill, emot metapterygoidbenet mera utbredt och der försedt 
med en stark list, som sträcker sig till fästet för detta senare 
benet, och tjenar till att förstärka detta fäste. En dylik list 
finnes icke hos föregående, och den står utan tvifvel här i sam- 
band med det egna förhållandet, att mesopterygoidbenet är be- 
väpnadt med tänder och derför behöfver ett starkare stöd af 
metapterygoidbenet, från hvars fäste vid hyomandibularbenet 
går en annan list till den bakre tandbärande änden af mesop- 
terygoidbenet. O. symplecticum är nedtill mycket smalt, och 
qvadratbenet har den vanlige formen, men är jemförelsevis 
tunnt. Gombenet är något svagare än hos våra båda första lax- 
arter och liknar i det närmaste rödingens, men dess maxillär- 
utskott är kortare än hos denne. Mesopterygoidbenet liknar i 
allmänhet laxarnes i formen, men det tilltager jemnt i höjd 
bakåt .och är tjockare vid sin inre eller öfre kant, derför att 
denne är tandbärande, och från dess öfre bakre hörn utsänder 
det bakåt ett utskott, på hvilket tandraden vid dess inre kant 
är fortsatt. Det är för öfrigt starkt sammanvuxet eller nästan 
sammansmält med metapterygoidbenet. Pterygoidbenet är smalt 
och liknar i det närmaste det hos rödingen. Metapterygoidbe- 
net är deremot betydligt olikt det hos laxarne. Det har en 
ovalt-rhomboidisk form, med den longitudinella dimensionen 
större än den vertikala, och något bugtigt, med den yttre sidan 
konvex och den inre konkav. Mellankäksbenet är olikt det 
samma hos laxarne, och är smalt och baktill tillspetsadt. Dess 
främre ände är tunnare och af en elliptisk form, och dess höjd 
innehålles ungef. 5 ggr i benets längd. De på denne ände sit- 
tande tänderna äro något mindre än de andra på samma ben. 
Öfverkäksbenet liknar mest det af rödingen, och den ett stycke 
bakom dess främre ände varande afsatsen (knölen) å det ställe, 
der det är fästadt vid sidokanten. af plogbenet, är liksom å det 
o 
svagt markerad och afrundad, men det har å midten af sin öfre 
