650" Slägtet Mallotus. 
och bukfenornas fästen, samt utgör nära 2/. af hufvudets d:o. 
Hos honan utgör deras längd blott något mera än 1/, af huf- 
vudets d:o. Hos honom hafva de en rundadt rhomboidisk och hos 
henne en bredt oval form - och deras fäste är hos båda bredt 
och snedt. Deras strålar äro 17 till 21 (vanligen hos hanen 
19 till 20 och hos honan 17 till 19). — Bukfenorna, som äro 
fästade under ryggfenans början och nära intill hvarandra, äro 
hos båda könen af ungef. samma längd som bröstfenorna, och 
räcka hos hanen till anus, men hos honan på långt när icke 
dit. De äro hos hanen af en bredt och snedt oval och hos ho- 
nan af en oval form, och hafva 8 strålar jemte en liten rudi- 
mentär stråle vid yttre sidan af den ytterste strålens bas. — 
Stjertfenan är af medelmåttig storlek samt djupt inskuren och 
med den nedre fliken vanligen något litet längre än den öfre. 
Längden af dess längste strålar, som i allmänhet äro väl dub- 
delt längre än dess mellerste d:o, utgör omkr. eller något mera 
än 2/, af hufvudets d:o. Den har 19 fullständige strålar, af 
hvilka den ytterste å hvardera sidan icke är grenig, och ofvan 
omkr. 9 och nedan omkr. 8 stödjestrålar. — Fjällen äro i all- 
mänhet mycket små och tunna cycloidfjäll, sittande i sneda ra- 
der, som i synnerhet under sidolinien äro reguliera, och de på 
kroppssidorna under nämnda linie äro temligen lätt affallande. 
Några rader af dem, som sitta närmast ofvan sidolinien samt 
på hvardera sidan af buken och der bakom (mellan buk- och 
analfenorna) äro hos hanen större än de andra, samt förlängda 
och nästan lineära och mer eller mindre tillspetsade, samt bilda 
derstädes långsgående luddiga band, som gifvit anledning till 
namnet Lodda och äfven till artnamnet villosus. Det ofvan 
sidolinien varande bandet slutar med denna linie något framom 
stjertfenan. De fjäll, som sitta på sjelfva buksidan äfvensom 
långs hvardera sidan af analfenans bas, äro äfven större än de 
vanliga på ryggen och kroppssidorna, men i allmänhet icke eller 
föga förlängda och tillspetsade. I allmänhet äro fjällen endast 
försedda med koncentriska streck, och de på ryggen äro mindre 
än de på kroppssidorna under sidolinien, och de senare äro, lik- 
som hos norsen, icke täckta af någon silfverglänsande ytterhud, 
utan kroppssidornas silfverglänsande färg härrör deraf, att hu- 
den under de ytterst tunna fjällen är täckt af en sådan. De 
förra äro af en rundad, dock vid den frie änden trubbspetsig 
form, och de senare äro rundade eller rundadt ovala. Hos ett 
