656 Slägtet Mallotus. 
ned till den 65:te nordliga breddgraden förekommer den dock 
under vårmånaderne, och stundom i så stor mängd, att den 
kan ösas upp ur hafvet. Söder om Nordland infinner den sig 
icke reguliert hvarje år, ehuru den ned till Trondhjemsfjorden 
på de flesta ställen fortfar att visa sig under våren, och den 
somliga år uppträder talrik i nämnde fjord, och stundom kan 
förekomma i stora stim utanför de Bergenska kusterna ned till 
Haugesund och Stavanger. Här träffas den dock vanligen blott 
på ett längre afstånd från land, och finnes stundom i ven- 
trikeln hos långor, som fångas ute på fiskebankarne. Öster om 
Lindesnäs, eller i närheten af Norges södra kust, förekommer 
den endast tillfälligtvis, ehuru framl. Professor L. Esmarr till- 
varatagit icke så få exemplar från Christianiafjorden. Enligt 
hvad Cornrnett anför, saknades loddan vid Finmarkens kuster 
under detta seklet helt och hållet åren 1819—-1838 eller 1839, 
och enligt för handen varande uppgifter från närmast föregå- 
ende århundrade lär den icke då hafva besökt Norges nordliga 
kuster i så stora massor som nu, samt infann sig då icke der- 
städes hvarje år, utan efter några års mellantid för hvarje 
gång, och stundom blott på ett par ställen (Vardö och Vadsö). 
Enligt den samme är det företrädesvis under de sista 40 åren 
som den visat sig uppträdande något så när årligen mellan 
Loppen i Vestfinmarken i vester och Hvita Hafvets mynning i 
öster, ehuru den äfven nu varit irregulier, och dess ingång 
(indsig) 1883 var högst obetydlig, och den uteblef då på flera 
ställen helt och hållet. Under glacialperioden har den utan tvif- 
vel varit talrik vid de sydligare delarne af Norge, emedan den 
i betydlig mängd blifvit funnen subfossil i mergellera från 
nämnde tid 1 mellersta och södra Norge. De flesta af dessa 
fynd äro gjorda af framl. Professor M. Sars. Alla dylika lem- 
ningar af den hafva blifvit funna inneslutna i bollar af hård 
mergel, hvilka stundom uti storlek och form i påfallande grad 
rättat sig efter konturerna af fiskens skelett. +Desse bollar hafva 
funnits i lösa lerlager i utskurna bräddar af strömmar. Som-. 
lige hafva träffats på 150 fots höjd öfver hafvet (CorrneEtt). — 
För öfrigt förekommer loddan vid Kolahalföns ishafskust, och 
öster ut åtminstone till Novaja Semlja, och den ingår i Hvita 
Hafvet, ehuru den der är sällsynt!). Enligt Fager finnes den 
1) A. J. MELA: Vertebrata Fennica. 
