Strömsillen. 693 
Argentina Cuvieri, VALENCIENNES: Hist. nat. des Poissons par Cuvier & 
Valenciennes, T. XXI, pag. 413. — 1848. 
Sn iscXarrellt,  IDEM:; ibm, pag. 418. 
» Hebridica, S. NILSSON: Skandinavisk Fauna, 4:de del. Fiskarna, 
pag. 474, — 1855. ' 
» Sphyrena, L. EsMARE: ibm, pag. 476. 
» Hebridica, W. YARRELL: Hist. of Brit. Fishes, 3:d edit. (Richard-; 
son), vol. I, pag. 300. — 1859. 
» Sphyrena, A. GUNTHER: 'Catal. of the Fish. in the Brit. Mus. 
vol. VI, pag. 203. — 1866. 
. hebridiea, IDEM: ibm. 
> sphyrena, R. COLLETT: Norges Fiske, pag. 171. — 1875. 
ÅA. W. MALM: Göteborgs och Bohusläns. Fauna, pag. 
550. — 1877. 
3 - R. COLLETT: Meddelels. om Norges Fiske i Aarene 1875 
—78; Vid. Selsk:s i Christiania Forh. 1879, N:o 1, (särsk. 
aftr.), pag. 92. — 1879. 
M : C. A. HANSSON: Till kännedomen om Norra Bohusläns 
Vertebratfauna; Öfvers. af K. Vetensk. Akad:s Förh. 
1880, N:o 4, pag. 22. — 1880. 
” ” 
9 Å FRANCIS DAY: The Fishes of Great Britain and Ireland, . 
vol. II, pag. 136, pl. 125. — 1880—1884. 
: 7 R. COLLETT: Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 
1879—83; Nyt Magazin for Naturvid. 29 Bd. (särsk. 
aftr.) pag. 109. — 1884. 
? F, A. SmITT: Kritisk" Förteckning öfver de i Riksmu- 
seum befintliga Salmonider; Kongl. Svenska Vetenskaps 
Akademiens Handlingar, Bd. 21, N:o 8 (särsk, aftr.), p- 
196. — 1886. 
Enligt meddelande till S. NILSSON af L. ESMARK, och äfven enligt R. 
COLLETT benämnes den af fiskare vid Christianiafjorden i Norge, för hvilka 
den är väl bekant, Strömsild') Då den mycket sällan hos oss erhållits 
vid Bohuslän, har den af fiskarena derstädes icke erhållit något namn, Uti 
Skandin. Fauna benämnes den Mindre Silfverfisk. 
Beskr. Den ernår på långt när icke den storlek, som 
föregående arten. Det största exemplår, bland många andra, 
som Corrett sett, hade en totallängd af 265 mill., och man 
torde derför kund antaga, att den icke når till en fots längd. 
Den är mindre hoptryckt samt något smärtare än föregående, 
och dess kroppsform närmar sig den trinde, ehuru äfven den, 
då den har fjällen i behåll, är långs åt kantig. Hos smärre 
- exemplar innehålles största kroppshöjden mellan 8 och 9 ggr 
1) Vi hafva någon gång hört detta namn vid Christiania äfven till- 
delas Engraulis encrasicholus, troligen beroende på en förvexling. 
