Hvitlaxen. 699 
Nel'ma oder der Sibirische Weisslachs, LEPECHIN: Tagebuch der Reise durch 
verschiedene Provinzen des Russischen Reiches, 2:er Theil, 
pag. 192, Taf. 9, fig. 1—3. — 1775. 
Salmo Nelma, GMELIN: Caroli a Linné Systema Nature, ed. XIII:ma, 
T. I, Pars III, pag. 1372. — 1788. 
»  Leucichthys, PALLAS: Zoographia Rosso-Asiatica, vol. III, pag. 392. 
— 1831. (Ex parte). 
» Mackensiä? RICHARDSON: Fauna Boreali-Americana, vol. III, pag. 
183, pl. 84. — 1836. (Verisimile). 
Coregonus clupeoides, W. LILLJEBORG: Bidrag till Norra Rysslands och 
Norriges fauna, samlade under en vetenskaplig resa i 
dessa länder 1848; Kongl. Vetensk:s Akademiens Hand- 
lingar 1850, pag. 304. — 18531. 
5 SS S. NILSSON: Skand. Fauna, 4:de del. Fiskarna, pag. 466. 
— 1855. s 
” UCS, A. GUNTHER: Catal. of the Fishes in the British Mu- 
seum, vol. VI, pag. 195. — 1866. 
Stenodus Mackenzii? JORDAN & GILBERT: Synopsis of the Fishes of North 
America, pag. 304. — 1882. (Verisimile). 
Luciotrutta nelma, F. ÅA. Smitt: Schematisk framställning af de i Riksmut 
seum befintliga laxartade fiskarnes slägtskapsförhållan- 
den: Öfvers. af K. Vetensk. Akad:s Förh. 1882, N:o 8, 
pag. 34 (särsk, aftr.). — 1883. 
Stenodus »  IDEM: Kritisk Förteckning öfver de i Riksmuseum be- 
fintliga Salmonider; K. Sv. Vet. Ak:s Handl. Bad. 21, 
N:o 8, pag. 208, tafl. IV, fig. 57 & 58 (särsk. aftr.) — 
1886 
Beskr. Den är en af de större inom denna familj, och lär enligt 
PALLAS och LEPECHIN täfla i storlek med blanklaxen. Enligt den förre lär 
den stundom öfverstiga 4 fot eller 1200 mill. i längd: ”E majoribus sui 
generis, biulnari sepe major”; och den senare har haft exemplar af omkr. 
25 skålpunds vigt. De, som ur Hvita Hafvet uppstiga i Dwinan, torde 
dock sällan, om någonsin, ernå denne storlek. Det största exemplaret der- 
ifrån i Riksmusei samlingar har enligt Smitt från nosknölarne till spet- 
sarne af de mellerste stjertfenstrålarne en längd af 630 mill. — Kropps- 
formen är mer eller mindre smärt och långsträckt, och största kroppshöj- 
den innehålles nära eller omkr. 6 ggr i totallängden hos de yngre och 
omkr. 5!/, d:o d:o hos de äldre, samt är mindre än hufvudets längd. Stör- 
ste tjockleken utgör omkr. !/; af kroppshöjden. Stjertens höjd strax framom 
stjertfenan utgör hos de yngre knappt och hos de äldre väl !/; af hufvu- 
dets längd. Afståndet mellan nosspetsen och anus utgör omkr. 3/; at to- 
tallängden. — Hufvudet är temligen långt och, betraktadt från sidan, 
framåt jemnt tillspetsadt, med nosspetsen trubbspetsig, med öfra och undra 
profilkonturerna nästan räta, och med den senare något mera uppstigande än 
den förra är nedstigande, och med underkäken bildande den trubbige spet- 
sen ett godt stycke framom noskanten, hvilken senare är nästan tvär och 
endast obetydligt konvex. Pannan mellan ögonen är nedplattad och hjessan 
