714 Slägtet Coregonus. 
guliert rundadt oval form, de i sidolinien med den instuckne 
kanten trubbvinkligt utstående. De äro vanliga tunna cycloid- 
fjäll, med ungef. central kärna och tätt stående koncentriska 
strimmor och utan radiära sådana. Hos ett ex. af 255 mill:s 
totallängd hafva vi funnit ett fjäll i sidolinien midt under 
ryggfenans början hafva höjddimensionen 6 och längddimen- 
sionen 4!/, mill. Med inberäkning af de smärre ofvan och ne- 
dan, äro de långsgående fjällradernas antal mellan ryggfenan 
och basen af bukfenan 17, af hvilka sidoliniens är den 9:de, 
räknad uppifrån. Antalet af sidoliniens fjäll vexlar mellan 75 
och 387. — Färgen på ryggen, öfra sidan af hufvudet och me- 
rendels spetsen af underkäken blågrön, och på sidorna af huf- 
vudet, och kroppen samt på buksidan glänsande silfverhvit, på 
buksidan dock med svagare glans, och på gällocken stundom 
med messingsgul anstrykning. Rygg-, fett- och stjertfenorna 
grågrönaktiga, den första och sista med svartaktige spetsar. 
Bröstfenorna vid yttre kanten grågröna, vid basen ljust gråröda 
och eljest hvitaktiga. Buk- och analfenorna vid basen blekt 
gråröda och för öfrigt hvitaktiga, den senare stundom med en 
liten grågrön fläck vid bakre kanten. Iris silfverhvit. 
Skelettet företer obetydliga afvikelser från det samma hos 
de egentlige sikarne, hvilket senare nedan beskrifves. TI afse- 
ende på det fasta kraniet, afviker detta hufvudsakligen endast 
genom en något svagare byggnad, en mera långsträckt form, 
en svagare utveckling af en del utskott, och en något afvikande 
form å ethmoidbrosket. Dess bredd baktill öfverstiger blott 
med ungef. 1/5 dess höjd derstädes. Det hoptryckta, bakåt ut- 
stående utskottet å öfra nackbenet är mycket litet och rudi- 
mentärt, och det bakåt utstående utskottet å hvartdera o. pte- 
roticum är helt kort, och så är äfven det å o. epotica. Eth- 
moidbrosket, äfven om det jemföres med det af den form af 
de egentlige sikarne, som tyckes komma siklöjan närmast, nem- 
ligen Ringsjöns blåsik, är smalare och lägre, ehuru de tunno- 
sade gråsikarne hafva det ungef. lika smalt, men betydligt högre. 
Den å hvardera sidan framom näshålan utstående knöl?!), som 
detta brosk har nära dess främre ände, sitter ej så nära eller 
nästan omedelbart intill denne ändes framkant, som hos både 
1) Denne knöl i förening med den ene ledknappen vid öfverkäksbe- 
nets främre ände bildar den så kallade ”nosknölen” (NILSSON). 
ARR ENN 
