120 Slägtet Coregonus. 
Underslägtet Coregonus, ARTEDI, s. strict. 
Underkäkens spets framskjuter icke framom spetsen af öfverkäken. 
Tänder förekomma på mellankäksbenen och tungan och stundom äfven på 
främre änden af underkäken samt ofta på gombenen. Mellankäksbenen 
af wvexlande storlek, ehuru alltid små, dock jemförelsevis större än hos 
föreg. underslägte, och i synnerhet upptill tjockare, och de båda lameller, 
af hvilka hvartdera är bildadt, vid öfre kanten åtskilda, hvarigenom i 
denne kant bildats en långs den samme gående ledgrop, i hvilken öfver- 
käksbenet artikulerar, och mellankäksbenen äro på grund deraf mer eller min- 
dre vertikalt stälda, eller ock till och med något bakåt rigtade. Gälhin- 
nans strålar i allmänhet 8—10. 
De egentlige sikarne äro i allmänhet migratoriske, och 
vandra liksom laxarne vanligen ur hafvet eller större insjöar 
upp i floder och strömmar uppför der varande forsar, och dessa 
vandringar hafva merendels samma ändamål som laxarnes, men 
en del hafva genom inträdda nivåförändringar mellan land och 
haf blifvit instängde i smärre insjöar, utan samband med ström- 
drag af för dylike vandringar tillräcklig betydenhet, och hafva 
derigenom blifvit tvungne att vara stationäre, samt att leka i 
samme sjöar, der de vistas, liksom förhållandet ofta är med 
rödingen. 
Ofvan (sid. 702) hafva vi yttrat, att de till slägtet Core- 
gonus i allmänhet hörande arterna äro i hög grad föränderliga. 
Detta är företrädesvis händelsen med dem, som tillhöra det 
här i fråga varande underslägtet, eller de egentlige sikarne. 
Uti det ofvan citerade arbetet af F. A. Smitt!) har detta tyd- 
ligt blifvit ådagalagdt, och han har funnit sig föranlåten att 
betrakta alla de former, med hvilka våre inhemske och äfven 
en del utländske sikar uppträda, såsom tillhörande en enda art, 
som af honom med rätta erhållit namnet Coregonus lavaretus, 
LinsÉ?). Äfven vi hafva haft tillfälle att undersöka ett be- 
tydligt antal egentlige sikar från 40 —50 olika inhemska lokaler 
1) En hufvudsakligen härmed öfverensstämmande synoptisk framställ- 
ning af de olika i Riksmuseum befintlige lax- och sikformerne m. fl. var 
af SMITT lemnad redan i Öfvers. af K. Vet. Akad:s Förh. 1882, N:o 8. 
2) Denna åsigt, ehuru ej närmare motiverad, var redan 1877 uttalad 
af A. W. MaLm. (Göteborgs och Bohusläns Fauna, p. 547), och till en 
del ännu tidigare af R. COLLETT (Norges Fiske, p. 166. — 1875). 
