738 Slägtet Coregonus. 
kortare än dessa, och hafva 11 strålar jemte en rudimentär d:o 
framom basen af den ytterste. Bihanget ofvan deras bas är 
rudimentärt och stundom knappt märkbart, och blott 4 till 5 
mill. långt. — Stjertfenan är djupt inskuren och med tillspet- 
sade flikar, och dess längste strålar, som äro mera än dubbelt 
längre än dess mellerste d:o, hafva längden stundom ungef. lika 
med och stundom något större än hufvudets d:o. Den har 19 
fullständige strålar, af hvilka den ytterste å hvardera sidan 
icke är grenig, samt omkr. 7 stödjestrålar å hvardera sidan. — 
Fjällen äro något mindre än de hos de andre formerne. Hos 
ett exemplar af 250 mill:s totallängd äro sidoliniens fjäll midt 
under ryggfenans början 4 mill. långa och 41/; d:o höga, då vi 
deremot hos ett lika stort exemplar från sjön Bolmen af Cor. 
wartmanni funnit de samma vara 5 mill. långa och 5!/, d:o 
höga. De täcka hvarandra ej i samma grad, som hos de andre 
formerne, hvilket i synnerhet är märkbart på sidorna af ryggen 
framom ryggfenan, der deras blottade del har en nästan run- 
dad form. Detta, i förening med deras i den bakre frie kan- 
ten något starkare afrundade form än hos de andra underar- 
terna, gör att de fjäll, som sitta i raden närmast ofvan och 
under sidolinien under ryggfenans början, hafva å den blottade 
delen längddimensionen större än !/, af höjddimensionen, då den 
deremot hos de andre formerne vanligen är mindre än nämnda 
!/, och på sin höjd lika dermed. De nämnda fjällen i sido- 
linien hafva den instuckne delens mer eller mindre bugtige 
främre kant i midten mer eller mindre tydligen trubbvinklig, 
då å nämnde del hos de andre formerne den bugtige kanten är 
i midten afrundad. Mellan ryggfenans bas och bukfenans fäste 
äro, liksom hos de andre formerne 20 långsgående fjällrader, 
af hvilka sidoliniens rad är den 11:te, räknad uppifrån. — Si- 
dolinien är rät, och vi hafva i den samma räknat 85 till 93 
fjäll. Således är fjällens antal det vanliga, ehuru de äro min- 
dre. — Färgen hos nyligen fångade exemplar på ryggen mörkt 
gråbrunaktig, med stålblå skiftning, och på öfra sidan af huf- 
vudet grågrönaktig. Kroppssidorna under sidolinien, hufvudets 
sidor och buksidan silfverhvita, den sist nämnda med svagare 
glans. Rygg-, och stjertfenorna grågrönaktiga och emot spet- 
sarne svartgrå. Bröstfenorna gulhvitaktiga, med föga märkbar 
gråaktig skuggning i öfre eller yttre kanten och emot spetsen. 
