754 Slägtet Coregonus. 
let i ventrikeln utvisat, att småfisk (nors) ingår bland dess 
födoämnen, men de mindre lefva utan tvifvel på grund af gäl- 
räfständernas beskaffenhet hufvudsakligen af Entomostraceer. 
Så väl de från hafvet som de från Hjelmaren hafva befunnits 
lekfärdiga i slutet af Oktober och i första halfdelen af November. 
C. Coregonus marena (Buocr). 
Storsiken eller Löfsiken, 
Nosens längd innehålles omkr. 2Y/3; till 3 ggr, och nos- 
spetsens höjd öfver nosknölen omkr. 5 till 6Y/, och stundom 
(i synnerhet hos yngre) omkr. 6/3 till 7"; ggr i mellanluf- 
vudets längd, och nämnda höjd omkr. 1Y, till 1"/; ggr i nos- 
spetsens bredd. Nosspetsen är tvär eller tvärtrubbig, och fram- 
skjuter föga eller obetydligt framom munnen. Öfverkäksbenet 
räcker stundom till och stundom icke till ögats framkant, och 
dess höjd innehålles omkr. 2!/, till 3 ggr i dess längd. Stjer- 
tens minsta höjd innehålles omkr. 2Y. till nära 3Y/, ggr it 
hufvudets längd. Tänder förekomma på tungan och mellan- 
käksbenen, på de senare hos de större sittande på socklar, och 
stundom förefinnas äfven tänder på främre delen af underkä- 
ken samt hos de äldre på gombenen. Fjällen och bukfenornas 
bihang likna dem hos föreg. underart. Gälräfständerna mer 
eller mindre tjocka, korta och glesa, och deras antat å den 
främste gälbågen i allmänhet 20 till 30. Storleken blir be- 
tydlig och stiger stundom till 3 fots eller 900 mill:s totallängd. 
Salmo Marcena, BLocH: Naturgesch. der Fische Deutschlands, 1:er Theil 
pag. 172, Taf. XXVII. — 1782, 
Coregonus » S. NILSSON: Prodromus Ichthyologige Scandinavice, pag. 
15. — 1832. 
,  Lavaretus, H. KRÖYER: Danmarks Fiske, 3:dje Bd. pag. 55, med 
figur. — 1846. 
» marena, VALENCIENNES: Histoire naturelle des Poissons par Cu- 
vier & Valenciennes, T. 21, pag. 481 pl. 629. — 1848. 
5 5 S. NILSSON: Skandin. Fauna, 4:de del. Fiskarna, pag. 
; 453. — 1855. (Ex parte). 
Löf-Sik, L. LLoYD: Anteckn. under ett tjuguårigt vistande i Skan- 
dinavien, pag. 62, pl. V, fig. 2. — 1855. 
