(12 Slägtet Coregonus. 
'O. symplecticum är nästan sabelformadt. Qvadratbenet liknar 
det hos laxarterna, men är svagare, och det från bakre kanten 
utgående spetsiga utskottet är längre och finare tillspetsadt än 
hos dem. Gombenen äro mycket mindre utbildade än hos lax- 
arterna: smala och bakåt sylformade, och med den främre än- 
den klubbformig och försedd med 2:ne broskbärande korta ut- 
skott, af hvilka det öfra, som är större, genom ett starkt liga- 
ment är fästadt vid öfverkäksbenet, och det nedra d:o på samma 
sätt är fästadt vid mesethmoidbroskets knöllika ansvällning. Å 
undra sidan, bakom det senare utskottet har det en långsgå- 
ende fåra, i hvars främre del i allmänhet förefinnas 3—5 små 
knölar eller socklar, på hvilka ett lika antal smärre tänder äro 
löst sittande. Gombenets bakre ände räcker ett godt stycke 
tillbaka (nästan till midten) på pterygoidbenet. Mesopterygoid- 
benet är framtill mera tillspetsadt än hos laxarterna, och der 
utlöpande i en skarp spets, och det har sin största höjd nära bakre 
änden, och är för öfrigt såsom hos dem något inåt böjdt. De 
inre kanterne af båda mesopterygoidbenen äro nära intill para- 
sphenoidbenet. Deras bakre ändar äro fästade på inre sidan af 
metapterygoidbenen. Pterygoidbenen likna i det närmaste dem 
hos laxarterna, och äro smala och något böjda såsom de, men 
något längre och mera tillspetsade i främre änden, och med den 
bakre bredare d:o snedt afskuren. Metapterygoidbenet liknar 
mera det samma hos blanklaxen än hos grålaxen, samt är nä- 
stan bredt halfmånformigt, med den undre kanten ojemnt eller 
vinkligt afrundad och med den öfre d:o inbugtad och med det 
främre hörnet böjdt inåt. Vi hafva redan ofvan, sid. 704—705, 
omtalat byggnaden af mellankäks- och öfverkäksbenen vid jemfö- 
relsen med siklöjan, och få nu blott tillägga, att de äro helt 
och hållet olika laxarnes, och jemförelsevis mycket mindre ut- 
bildade än deras. De nästan triangulära mellankäksbenen äro 
böjda bakåt, med den bakre sidan konkav och den främre eller 
yttre ojemnt konvex, och deras undre tandbärande kant temli- 
gen jemnt afskuren, vanligen med mer eller mindre tydliga 
antydningar till sågtänder. Öfverkäksbenen äro till sin all- 
männe förm bredt sabelformiga, med den främre tjockare änden 
bärande en ledknapp och med den bakre trubbig eller afrundad. 
Underkäkens dentaldel höjer sig redan framtill mycket tvärt 
och särdeles starkt, så att dess största höjd blott innehålles 
ungef. 21/, ggr i underkäkens längd. Den uppstigande kanten 
