Näbbsiken. T87 
håller sig der sannolikt på de större djupen, emedan den om- 
ständigheten, att de fångade exemplaren i allmänhet hafva sim- 
blåsan starkt utspänd af gas, antyder, att de blifvit fångade 
på större djup. Detta öfverensstämmer ock med den af Wipe- 
GREN!) lemnade uppgiften, att den hela året om i Venern för 
det mesta håller sig på djupet ute i store sjön, der den enligt 
honom under hela sommaren träffas 1 det stora djupet på östra 
sidan om Vermlandsnäs. — Dessutom förekommer den enligt v. 
SieBoLpD 1 floden Rhein, samt äfven i mynningarne af floderna 
Elbe och Veser och i en del af de strömmar och vatten i Tysk- 
land, som stå i förbindelse med Östersjön, så vida icke dessa 
senare uppgifter af honom, liksom -sannolikt de af Broct, bero 
på en förvexling med den föregående underarten. Enligt ScHne- 
GEL (anf. st.) förekommer den i Hollånd, der äfven ÅRrRTEDI san- 
nolikt erhållit den, och på grund af autopsi lemnat den korta 
karakteristik, som ligger till grund för den af LinsÉg lemnade 
uppgiften om den. Enligt Dar förekommer den äfven vid Eng- 
land, ehuru der sällsynt. 
Om dess lefnadssätt i Venern känner man föga, med un- 
dantag af den redan anförda uppgiften om dess ständiga vistelse 
på djupet. Dess födoämnen öfverensstämma utan tvifvel med 
dem af föreg. underart, och dertill kan läggas, att den troligt- 
vis 1 icke ringa grad lefver af Mysis oculata var. relicta Lo- 
vÉN, samt af Gammarus loricatus, som enligt senare iaktta- 
gelser förekomma på de djupare ställena i denne sjö. Dess lek 
inträffar enligt WioEeren 1 November, och vi hafva erhållit den 
med äggen utfallna i bukhålan och af 21/, mill:s diameter d. 
10 November, samt utlekt d. 17:de i samme månad. Enligt 
NorBäcKk leker den i Oktober och November, och håller sig då i 
stora stim. WiDpeEGrREn uppgifver, att den under lektiden fångas 
mest mellan Karlstad och Kristinehamn, äfvensom i Lurö skär- 
gård, 1 hvilka trakter den har sine lekplatser, af hvilka flere 
af honom anföras. Å dessa ställen leker den naturligtvis stun- 
dom på mindre djup, men enligt Wiorcren stundom på 20 
famnars d:o. Den torde vara den fetaste af alle våre sikar, 
och vi hafva funnit dess inelfvor merendels inbäddade i fett- 
massor, hvadan den med rätta förtjenar namnet fetsik. I sam- 
1) K. Landtbruks-Akademiens Tidskrift 1863, pag. 210. 
