22 R. COLLETT. [No. 9. 
Gydepladsene. Dette er saaledes Tilfældet over store Dele af 
Finmarkens Østkyst, hvor ingen Gydning af Betydning finder 
Sted, men hvor Masser af Torskeunger om Sommeren have 
sit Tilhold. 
Og da de tillige blive spredte over forskjellige Dybder, lige 
fra Stranden og ud over et Dyb af flere hundrede Meter, kunne 
de saaledes henleve sit Liv under høist ulige Livsvilkaar.  Ud- 
viklingen kan derfor blive høist forskjellig, alt efter den vexlende 
Tilgang af Føde, og Individer af samme Aldersclasse kunne 
derfor være af ganske ulige Størrelse. 
I Løbet af Vinteren synes deres Væxt idethele at foregaa 
langsommere, og om Vaaren, naar Ungen er I Aar gammel, 
har den gjerne en Totall. af 100—200"» (4—8 Tommer). 
De 2-Aars gamle Torske have gjennemsnitlig naaet en Totall. 
al omkring 500" (eller 18 Tommer). Det er denne Alders- 
classe, der danner Hovedmassen under de store Næringsvandringer 
i Finmarken (Loddetorsken). 
4. Den voxne Torsk. Have Næringsforholdene været nogen- 
lunde gunstige, have de 3 Aar gamle Individer i Regelen naaet 
en Længde af omkr. 700” (eller 26 Tommer), og kaldes i 
Landets nordlige Dele Skrei. Den er nu forplantningsdygtig. 
Efter Gydetiden siger Skreien atter ud mod Dybet, hvor en 
Del synes at tage sit Ophold over de ydre Banker, hvor disse 
falde af mod de store Dyb. Men de synes tillige, ligesom Ung- 
torsken, at føre et omflakkende Liv, og de vise sig undertiden 
at forekomme i Masser paa Steder, hvor de ikke vides at yngle, 
og hvorhen de tildels følge Havstrømmene, der føre Aate (saasom 
ved Spitsbergen og Beeren Eiland). 
5. Næringsvandringerne. De egentlige Næringsvandringer 
ere overordentlig vexlende fra Aar til Aar, og ere afhængige af 
en Flerhed af Naturforholde i Havet. 
Den betydeligste af disse Vandringer foretages af den Stamme, 
der om Vaaren (i April og Mai) søger ind mod Finmarkens Kyster 
for at fraadse i de Stimer af Lodde (Mallotus villosus), som 
paa denne Tid stiger fra Ishavets Dyb op under Land for at 
syde. 
