R. COLLETT. [Noa9: 
Af Fiske følges Stimerne fremfor alt af Lodde-Torsken, 
samt vældige Masser af Hyse (Gadus aeglefinus); fremdeles af 
Haakjærring (Sommiosus microcephalus) og andre Dybvands- 
former, der mer eller mindre directe følge Loddens Indsig, og 
senere tildels trække sig bort (saasom Reinhardtius hippoglos- 
soides, Lycodes esmarkii, Anarrhichas latifrons og A. minor). 
Endelig de 2 fiskeædende Hvaler, Megaptera boops og Balaeno- 
plera physalus, samt flere Delphiner (især Lagenorhynchus 
albirostris); den tidligste af Hvalerne er Knølhvalen (Mega- 
ptera), der imdfinder sig med de første Loddestimer allerede i 
Marts, men forsvinder igjen i April. 
Søndenfor Finmarken er dette Brug mindre fremtrædende, 
og Loddestimerne kunne her paa mange Steder støde næsten 
ganske ubemærkede mod Land. Dette er saaledes Tilfældet i 
Nordlandsfjordene; saavel i Ranenfjord, som 1 Vefsenfjord sker 
der næsten aarvisse Indsig, der kunne være ganske betydelige; 
men de iagttages idethele sjeldent, før de ere naaede lige md i 
Fjordbunden. Lodde findes her sjeldent eller aldrig i Fiske- 
maverne, og Indsiget ledsages lidet af Fiskestimer. 
Indsiget kan finde Sted paa næsten enhver Del af Finmarks- 
Kysten, men er intetsteds aarvist, skjønt visse Dele besøges mere 
regelmæssigt end andre. 
I milde Aar, hvori Golfstrømmen virker kraftigere, og Is- 
grændsen ligger længer mod Øst, vente Fiskerne som Regel 
Stimerne ind under Øst-Finmarken (og Murman-Kysten); Ind- 
siget kan i saadanne Aar være saa svagt, at det tilsyneladende 
ikke engang berører Kysten. 
Er Aaret koldt, og Isgrændsen ligger Norge nærmere, kan 
derimod ventes et kraftigere Indsig, og 1 saadanne Aar især mod 
Vest-Finmarken.  Saaledes har det altid vist sig, at de største 
Indsig have foregaaet i Aar, hvori der længe har hersket nord- 
lige Vinde, (enten fra nordøst eller nordvest). Under Aar, hvori 
der om Vinteren viser sig Rækved (drivende Træstammer fra 
Øst), pleie saaledes Fiskerne at vente et godt Lodde-Indsig. 
