R. COLLETT. «[No. 9. 
en 
| or 
| 9) 
Hos en halvvoxen Unge med en Totall. af 90””, udtagen 
(som ovenfor nævnt) af Ventrikelen af en Sø-Ørret (S. eriox, 
trutta), der var fanget 1 Balsfjorden indenfor Tromsø 2den 
Aug. (1908), var ligeledes Mavesækken fyldt med Plancton- 
Calanider. 
Udsiget. Efterhaanden som Stimerne have endt sin Gyd- 
ning, søge de atter tilhavs, fulgt af Torske-Stimerne og de øvrige 
Dyrearter, som fremdeles fraadse i deres Masser. 
Den Retning, som de udsigende Stimer tage, antages 1 
Hovedsagen at være afhængig af de paa denne Aarstid herskende 
Havstrømme, og disses Indhold af Næring (Aate). I Regelen 
ville derfor Stimerne komme til at tage en nordøstlig Retning, 
og Loddens Aarsvandringer ville saaledes, i det store taget, 
danne nærmest et Kredsløb. 
Qgsaa under disse Udsig kunne de leilighedsvis træffes i 
enorme Masser. En Fisker har i Juni og Juli seet de ud- 
sigende Loddestimer *saa tætte, at de har staaet og kogt fra 
Stranden indtil omkring 20 Mile af Land*1. 
Fjord-Lodde. I de fleste større Finmarks- eller Tromsø- 
Fjorde, eller i de udenfor liggende Sunde, vil der hele Aaret 
kunne findes smaa Stammer af Lodde, hvori Individerne ere 
gjennemgaaende mindre, end den ægte Hav-Lodde, og som 
synes her helt stationære. 
Disse Lodde-Stammer synes at streife frem og tilbage, ofte 
i Selskab med Smaasilden, og kunne tildels om Vaaren træffes 
i Udsig mod Havet; de ere gjennemgaaende magre, 1 Regelen 
ikke forplantningsdygtige, skjønt der delvis træffes Stimer af 
saadan smaafalden Lodde, hvori Individerne have Rogn og Melke. 
Fiskerne kalde disse Lodder, der ofte viser sig paa Gydepladsene 
blandt den ægte Hav-Lodde, Vas-Lodde, men finde dem løsere 
og mindre tjenlig til Agn, end denne. 
Af et Loddestime, der optoges i Tromsøsundet 23de Mai 
1881, havde saaledes Hannerne en Længde af 108—141”", 
! (Juel), Indstill. og Forslag . . . Afgivne Forklaringer, p. 55 (Chria. 1890). 
