Iagttagelser over nogle 

 danske Gravehvepses Biologi. 



Af 



J. C. Nielsen. 



Crabro. 



Det nære Slægtskab mellem de store træbyggende Cra- 

 bronider viser sig ogsaa i Redebygningen. Denne er i saa 

 høj Grad ens hos de fleste Arter, at Dyrene maa klækkes 

 af Reden, for at man med Sikkerhed kan sige, hvilken Art 

 denne tilhører. Den samme Art er ikke bundet til nogen 

 enkelt Træsort, men anlægger sine Reder baade i Løvtræ 

 og Naaletræ. Heller ikke er det absolut nødvendigt, at 

 Træet er raaddent, selv i forholdsvis friskt og haardt Træ 

 findes der Reder. En Rede af Crabro qvadrimacidatus Fabr. 

 fandtes saaledes i en næsten frisk Askepæl ved Als. Reden 

 lignede aldeles Reden ^) af Clytochrysus chrysostomus Lep. med 

 Cellerne i korte Sidegange. Cellernes Længde var 12—17 Mm. 

 (c?) og 20—22 Mm. (?). Blandt Foderresterne fandtes et 

 Par Fluevinger, der lod sig bestemme som tilhørende en 

 Clirysopa- og en Calliphora- A.rt. 



En anden stor Crabronide, Solenius vagus L., findes om 

 Sommeren hyppigt i Skovegne, hvor den træffes siddende 

 paa Bøgestubbe. I disse findes ogsaa dens Reder, i hvilke 

 jeg ofte har set den forsvinde, men det lykkedes aldrig at 

 faa Reden hugget ud paa Grund af Træets Haardhed. Ved 



1) Vid. Medd. Nat. Forening, 1900, )>. 256. 



