342 



første i 1898, deri anden i 1899 og den tredie 1900. Grund- 

 laget for denne Monografi er de kolossale Samlinger, som 

 findes i det zoologiske Museum i Tring og uden hvilke det 

 overhovedet slet ikke var muligt at faa et saadant Arbejde 

 frem. 17 Tavler, hvoraf flere er pragtfuldt kolorerede, led- 

 sager Texten, ligesom der ogsaa inde i denne findes en 

 Mængde Afbildninger. 



Bulletin de la Société Entomologique de France. 



Nr. G -21. 1903. 



1. Sur la biologic de Leptis tringaria lUeigen. Af Paul 

 Mar c hal. (Med 3 Figurer i Texten). 



Om Z,e/)^2'.v-Larvernes Levevis ved man ikke meget. Det 

 angives almindeligt, at de lever i Jorden af dyrisk Føde. 

 Forf. afbilder Larve og Fuppe af L. tringaria og meddeler 

 folgende om Larvens Levevis. En Ven af ham havde be- 

 mærket talrige dode, indtørrede Regnorme i Gangene i sin 

 Have: tillige saa han enkelte, der laa og vred sig og slæbte 

 de omtalte Fluelarver efter sig. Meddeleren fik nogle Larver 

 tilsendt, som han anbragte sammen med Regnorme paa noget 

 Jord. I Here Timer tog Larverne ikke Notits af disse; forst 

 den næste Morgen saa han, at Regnormene var i Stykker, 

 og Larverne, der den foregaaende Dag var klare og gennem- 

 sigtige, nu var farvede rede. Han vedblev at fodre dem 

 paa samme Maade. Der synes altsaa ikke at være Tvivl 

 om, at Larverne af Leptis tringaria efterstræber Regnorme. 



2. Sur In biologie des Hydrellia. DégcUs exercés sur le 

 Cresson par I' Hydrellia ranunculi Hal. Af Paul Marchal. 

 (Med 2 Figurer i Texten). 



Forf. fik tilsendt Planter af Nasturtium, officinale, der 

 var stærkt angrebne af Larver, som viste sig at tilhøre 

 Hydrellia ranunculi Hal. Man har ikke tidligere vidst, paa 

 hvilken Plante, denne Art levede. Af de andre Hydrellia- 

 Arter lever H. flaveola Meigen i Bladene af Tropæolum majus, 

 H albilabris Meigen i Bladene af Lemna, H. griseola har vist 

 sig skadelig paa Byg, idet de minerer i Bladene og endelig 



