i forskjellige Zoner beliggende Findesteder skulde være identiske. Mærkværdigt er det imid- 

 lertid, at den Norske Fauna saaledes opviser en Art af denne hidtil alene som tropisk be- 

 tragtede Slægt. Det synes dog neppe troligt, at der ikkun skulde existere een nordlig Art 

 og ingen i de mellemliggende Zoner ; rimeligviis vil man derfor vist i Fremtiden ved noiere 

 Undersogelser finde flere Arter ogsaa i de ovrige tempererede Strog. 



Tab. 7. Fig. 16. a. forestiller Mnemia norvegica, seet fra en af de brede Sider, 

 med noget aabnede Lappe, i naturlig Storrelse. 16. b. samme fra en af de smale Sider 

 med aabnede Lappe. 1€. c samme fra den forreste Ende eller nedenfra, ligeledes med 

 udstrakte Lappe og lancetfoxmige Tilhseng. 16. d. samme i contraheret Tilstand, fra Siden. 

 16. e. et Stykke af en Ribbe med dens Svommetraade, forstorret. 16. f. et Stykke af en 

 af de lancetformige Lappe med dens Svommetraade, forstorret. 16. g. en Unge, i naturlig 

 Storrelse. 16. h. samme forstorret. 



Gem (^pnippt,T^scK 



1. Spee. d^t^iPV^ 'bitolov, nov. 

 Corpore subgloboso, tentaculis coccineis cirris lateralibus albis» 

 Legemet er af Form næsten kugledannet eller lidt ovalrundtog omtrent |" i Dia- 

 meter. 8 Ribber eller Svommetraadrader lobe fra den bågeste Ende indtil noget over 

 Halvdelen af Kroppens Længde. Munden er rund og staaer i Almindelighed aaben eller 

 strækkes undertiden lidt frem, men trækkes tilbage ved mindste Berorelse. Fangtraadene 

 ere hos denne Art overmaade lange, nemlig 10—12 Gange saa lange som Kroppen; deres 

 Sidetraade vende alle til een Side, sædvanlig den indvendige. Disse Sidetraade ere af en 

 betydeligere Længde end hos alle de Arter af Cydippe, jeg erindrer at have seet Tegninger 

 af. Formodentlig har man ikke iagttaget dem i fuldkommen udstrakt Tilstand; thi ved 

 den allerringeste Berorelse trække de sig strax sammen i utallige Smaaspiraler ligesom en 

 Skruegjænge , og de see da ud som man almindelig afbilder dem. Ved stærk Irritation 

 trække ellers Fangtraadene sig hurtigt tilbage ind i deres Beholdere, hvillie sees een til 

 hver Side af Maven af en aflang Form. Det synes som Fangtraadene ogsaa bidrage noget 

 til Locomotionen ; thi man seer under denne Dyret stundom afvexlende at drage snart den 

 ene ind efter sig, og saa igjen den anden, medens den forste udstrækkes o. s. v. Herved 

 kommer Dyret temmelig hurtigt frem. Forresten kunne Fangtraadene ogsaa hæfte sig fast 



5* 



