^ 59 I» 

 III. 



a tu i at t v^ 



Man er endnu iivis, om den mærkværdige Slægt Lucernaria skal regnes til Po- 

 lyper, Acalepher eller Radiater. Med disse sidste viser den Lighed ved dens Bevægelses- 

 maade, Tentaklernes Beskaffenhed o. s. v., hvori den temmelig kommer overeens medSoe- 

 stjernerne. Lue. qvadricomis, Miill. , og L. auricula, Rat]ike (L. octoradiata, Lam.) fore- 

 konune begge ikkun meget sjeldent, paa Tarer, Vandhaar (Conferver), nær ved laveste 

 Ebbe paa Klippegrund »). Et Exemplar, jeg fandt ved Glesvær, afveeg fra den sædvan- 

 . lige L. qvadricornis ved dens Storrelse (I4" lang) og et langt storre Antal Tentakler (om- 

 trent 80 paa hver Straale) ; men jeg anseer den ikke for forskjellig fraL. qvadricornis, hvis 

 Tentaklers Antal har været mere eller mindre forskjelligt hos alle af mig midersogte af 

 denne Art. En fuldkommen fra de forrige adskilt Lucernarie er derimod en ny Art, som 

 Jfeg kalder L, cyathiformis , udmærket ved dens bægerdannede Form, Randen heel, ikke 

 deelt i Straaler (ikkun Antydninger til 8 saadanne) og rundtom besat med Tentakler ^). 

 Den forekommer mellem Stene i Stranden, tæt under laveste Ebbe, sjelden. — Soestjernerne 

 fAsterias) ere talrige ved vor klippefulde Kyst. Den almindeligste er A. rubens, hvoraf 

 Klipperne tæt under Vandfladen ofte næsten ere bedækkede. Sjeldnere ere de smukke A. 

 rosea og A. eqvesteris, ligesaa A. phrygiana, A. endeca (A. aspera, Miill.). — A. glacialis 

 (A. angulosa, Mull.) er temmelig hyppig og ofte mere end 1 Fod i Diameter; abnindelig 

 paa Tarerne er en liden blodrod Art, formodentlig A. sangvinolenta, Miill. — A. arancia- 

 ca, Miill., findes især paa dyndet Grund, ofte i Mængde; jeg har aldrig seet den storre 

 ecd den i Zool. dan. Tab. 83 af hildede. En nærstaaende Art, maaskee ny, ligner i alt A. 

 aranciaca, undtagen at Skiven er mindre, Straalerne iængere og smalere, sanit at de mangle 

 den leddede Rand. Den nydelige A. granularis, Miill. (A. tessellata, var. a, Lam.) lever 

 paa storre Dybder i Fjordene, sjelden. — Af Ophiura findes O. sqvamata, Lam., alminde- 

 lig overalt mellem Tarerodder &;c. paa Klipperne, O. tricolor og O. fr;!gilis ere sjeldne; 

 O, echinata, Lam. (Asterias nigra, Miill.) og O. lacertosa (Ast. ophiura, Linn.) forekomme 

 derimod overalt paa dyndet Bund i Mængde. 



Det bekjendte Medusehoved, Gorgonocephalus verrucosus, Schweigg., lever i storre 



*) Begge fuldstændigt beskrevne og afbildede i mine "Bidrag til Soedyrenes Naturhisto- 

 rie", Pag. 34 å! 43 sqq. 

 *) Den skal ved en anden Leilighed noiere blive beskreven og afbildet. 



