i2G 



vise, at denne Kvsl i en, ,i:eoio,iiisk talt, sen Tid har været 

 dækket af Havet. Paa denne Del af Jamesons Land saa vi 

 intetsteds fast FJæld træde frem i Dagen ; alt var dækket af 

 Bundmorænens Ler, Grns og l«se HIokke eller af alluviale Dan- 

 nelser. 



Det største Areal indtog Pj æld marken, især i Nærheden 

 af Kysten: længere oppe i Landet blev Lyngheden mere 

 dominerende. 



Fjældmarken var temmelig artsfattig og tør; man kunde 

 sondre den i II Grusmark: goldt, tørt, grovkornet Grus, 

 hvori enkelte spredte Tuer af Luzula confusa, Salix arctica f., 

 Carex rupestris, C. nardina og Oxyria (Bladene paa Oversiden 

 ofte mørkerøde eller rødbrune), JJryas octopetala f. hirsuta, Sib- 

 haklia (i Mængde) og Papaver ^ sidstnævnte ofte i saa store 

 Mængder, at den paa lang Afstand tiltrak sig Opmærksomheden; 

 den var her næsten altid gulblomstret, sjælden hvid. Endelig 

 en Del Mosser, isgpr Grimmier. 2) Lermark: store, ganske 

 horizontale Lerflader nær Stranden, c. 50' (15 M.) o. H., revnede 

 og sprækkede af Tørke , ganske uden Vegetation , n'aar mid- 

 tages enkelte tætte Tuer af Glyceria angustata f , spredle 

 hist og her. 3) Sandbakker, dannede af tint Kvartssand 

 med talrige subfossile Muslinger: de vare for største Delen fuld- 

 stændigt blottede for Vegetation, men de faa Arter, der voxede 

 her, vare til Gengæld meget kraftige : Fapaver, Saxifraga cernua, 

 Poa alpina f. vivipara, Poa praiensis, Poa glatica f. arenaria, 

 Carex rigida (med meget langt, krybende Rhizom) og Eginsetum 

 arvense 19. alpestre. 



Mosmark vil jeg kalde en Formation, jeg traf her paa 

 tørre, horizontale eller svagt mod Syd hældende Flader: Jorden 

 var dækket med et sammenhængende Tæppe af lave Mosser og 

 Likeiier; snart dominerede Mosserne, snart Likenerue; de første 

 vare • dog langt overvejende paa de Heste Steder. De optræ- 

 dende .Mosser vare : 



