14H 



ogsaa underliden Haar paa Dversiden af IJladene , men kun 

 meget spredt (jfr. den systematiske Del af dette Arbejdei. 



Ikke mindre undrede det mig, at SaHx glauc.a optræder 

 med den forholdsvis lidet haarede var. subarctica Lundstr.. 

 medens de Former, der optræde i de fugtige Krat paa \ est- 

 kysten, ofte ere saa stærkt filtede, at de kunne minde om 

 5. lanata. Jeg saa ikke Salix glanca fruktificerende til større 

 Højde end c. 1900' (600 M.) o. H. 



I Franz Joseph Fjord fandt den anden tyske Nordpolar- 

 expedition Krat: »die Weido war auch hier die allgemein 

 verbreitete einzige Art {Salix arctica Pall.l und entwickelte nament- 

 lich zwischen den Felsen und grossen Biocken auf der alten 

 Seitenmorane Stamme von ungewOhnlicher Lange (iiber 6 Fussi 

 o. s.v.'> «Mellem Stene hævede Pilen sig til mere end en Fods 

 Højde. Birken liævede sig til 2 — 3 Fods Højde« M. 



Ligesom i Franz Joseph Fjord (I. c. p. 669) naaede Vege- 

 tationen ved Røde O og andetsteds i Scoresby Sund sin yppigste 

 Ldvikhng i en Højde o. H. af c. 500— 1000' (160— 320 M.), paa 

 Fjældskrænter og i Kløfter: paa Plateau'er findes sjældent eller 

 aldrig Krat. 



Endnu i en Højde af c. 2400' (755 M.) fandt jeg kraftige 

 Sphagneta langs en Bæk. Finguicula, som ikke fandtes andre 

 Steder i Scoresby Sund, gik indtil 2000' (625 M.) o. H. 



I en Højde af c. 600' (185 M.l fandt jeg en lille Sø. hvis 

 Bund var helt dækket med Hippuris og alenlange , kraftige 

 Vandmosser , mest Amhlystegiwn exannulatiim , ved Bredden 

 voxede f. Ex. Erwphomm Scheuchzeri^ Carex microglochin, pnlla 

 Og hyperbor'ea m. m. 



Partiet her ved Bøde var den frodigste Egn. jeg hidtil 

 havde truffet i Scoresby Sund ; de fleste Arter vare betydelig 

 kraftigere her end længere ude i Fjorden : jeg fandt ogsaa ad- 

 skillige Arter, som jeg ikke traf nærmere Fjordens Munding. 



^) Paiisch i 2.. deutsclie >ordpolaifahit I, p. GCS og II. p. 47. 



