108 



Tørvemoser søge at naa til Forstaaelse af de under Glacialtiden 

 i ?sordeiiropa raadende Kliniatforhold. 



For Vestgrønlands Vedkommende have vi i vor Litte- 

 ratur i Warmings Arbejde »Om Grønlands Vegetation« 

 ("Medd. om Grønland«, H. XII.) en udmærket klar, let over- 

 skuelig og grundig Skildring af Vegetationen, de forskellige 

 ^ æxtformationer og deres Biologi, en Skildring, der naturligvis 

 særlig gælder for den midterste Del af denne lange Kyststræk- 

 ning, somWarming selv besøgte i 1884. Ogsaa andre, baade 

 svenske og danske Forskere have leveret smukke Bidrag til 

 Kenfjskabet til Vestgrønlands Vegetation. Østgrønland har 

 derimod hidtil været meget lidet kendt i denne som i de fleste 

 andre Henseender. Vort Kendskab til Østkystens Vegetations- 

 Forhold har hidtil været indskrænket til et Par — øjensynlig 

 meget ufuldstændige — Artsfortegnelser; en brugbar Skildring 

 af Vegetationen, Væxtformationerne og deres biologiske Forhold 

 har hidtil manglet. Dr. Pansch's velskrevne og interessante 

 Afhandling: "Klima uud Pfianzen lebe n in Ostgronland» 

 (Die 2. deutsche Nordpolarfahrt, II) er desværre altfor kortfattet 

 og berører altfor faa af de mange Problemer til at være fuldt 

 ud tilfredsstillende '). 



Det gælder naturligvis lige saa fuldt i de arktiske Egne 

 som andetsteds , at for at naa til en tilnærmelsesvis rigtig 

 Forstaaelse af Vegetationen , dens Udbredelse , Grunden til de 

 forskellige Væxtformationers Fordeling i Terrænet m. m., kort 

 sagt de væxtbiologiske Forhold , maa man følge Vegetationen 

 i dens Udvikling, Skridt for Skridt, mindst et Aar igennem; 

 der maa tages tilbørligt Hensyn til alle fysiske og klimatolo- 

 giske Forhold. 



Dette har jeg forsøgt efter ringe Evne at gennemføre , da 

 jeg uventet blev nødt til at deltage i Expeditionens Overvintring 



') 1 den systematiske Del al" dette Arbejde vil jeg udførligere behandle 

 Artsstatistiken før hele Østgronland. 



