(61 



Sund) 1891 — 92" samt mine egne Skildringer i det følgende, 

 tror jeg dog at maatte forudskikke enkelte Bemærkninger om 

 de meteorologiske Forhold til Iiurtig Orientering (se lios- 

 staaende Tabel). 



Det bør udtrykkelig bemærkes , at Middeltemperaturen i 

 Vintermaanederne vilde have været betydelig lavere , hvis ikke 

 Føhnerne havde blæst; de oplraadte netop hyppigst og kraftigst 

 i de koldeste iMaaneder. Den absolut laveste Temp. aflæstes 

 den 7. Marts: -^ 46,8°, den absolut højeste Temp. den 13. Juli: 

 + 15,2°. Kun i Juni og Juli naaede Maanedens Middeltemp. over 

 Frysepunktet: -f l,i og -f 4,4; i August, i hvilken Maaned 

 der ikke observeredes regelmæssigt, har Middeltemp. dog sikkert 

 ogsaa været over Frysepunktet. I INovbr. , Decbr. , Marts og 

 April steg Temp. aldrig over Frysepunktet, i Septbr. 1 Dag, 

 Oktbr. 2 Dage, Jan. 1 Dag, Febr. 2 Dage; først efter Midten 

 af Maj steg Temp. over Frysepunktet. (Føhntemperaturerne und- 

 tagne), fra 7. Juni til Udgangen af Juli naaede Temp. hver Dag 

 over Frysepunktet. 



Nedbøren er — eller rettere var i det Aar, vi opholdt os 

 her, som dog antagelig var et nogenlunde normalt Aar — 

 meget betydelig i Vinterhalvaaret (Oktober-Marts), men meget 

 ringe i Sommerhalvaaret (April-Septbr.) M ; i Vegetationstiden ere 

 Planterne derfor henviste til al forsyne sig med Vand af den 

 "Sne, som faldt i Fjor«. Overalt, hvor der ikke er en Snedrive 

 i JNærheden , er der yderst tørt om Sommeren ; det tynde Lag 

 af Grus, hvori Fjældmarkens Planter voxe, udtørres hurtigt, og 

 oppe paa Plateau'et er der ikke megen Sne, undtagen i Lav- 

 ningerne. Hovedkilden for Vandforsyningen ere de store, 

 perenn erende Snedriver, som ligge paa den mod SO. 

 vendende Side af Bratninger og Skrænter, i Kløfter og lignende 

 Steder; fra dem flyder Vandet stadig hele Sommerhalvaaret 



*) Dette strider iiatmligvis ikke mod Tabellen, som angiver del Antal Dage, 

 paa hvilke der faldt Nedbør, men ikke Nedbørens Slorrelse. 



