165 



egentlig kun antydede ; at dette skyldes Terrænfoiiioldene og 

 ikke Klimaet, vil fremgaa f. K\. af Skildringen af Gaaselandet i 

 det følgende. 



Hvad endelig Strand- Vegetationen og "den gødede 

 Jords Plantevæxt" angaar, da ere de rudimentært udviklede, 

 men kunne dog paavises; at de ikke ere kraftigere, skyldes 

 til Dels Terrænforholdene og den Omstændighed, at det er meget 

 længe siden. Eskimoerne have levet her. 



Derimod er det naturligvis khmatiske Aarsager, der holde 

 Sydgrønlands regio subalpina^ Birkeregionen med Betula 

 odorata fjærnet fra disse Egne ; paa Grønlands > estkyst gaar 

 denne Formatioj^ som bekendt kun til c. 62° n. Br. og naar kun 

 i de store Fjorde i Julianehaabs Distrikt en fyldig Udvikling. 



August 1891. 



8. Au g. Strax da Ankeret var faldet i Havnens bløde Ler, 

 gik vi i Land, op over det sumpede Kær, som strækker sig fru 

 Havnen til Blaabærhøjens Fod. Det var Eftersommer; paa 

 Blaabærhøjens Sydskrænter stod Mosebøllen med Tusinder af 

 modne, blaasorte, velsmagende Bær, Rævlingen med glinsende, 

 kulsorte Frugter og Melbærrisen med grønne eller røde Bær 

 og Mængder af sorte Frugter fra i Fjor. Alene paa denne lille 

 Tur fandt jeg adskillige « Fjordplanter », Arter, som ikke findes 

 (eller som jeg ikke fandt) længere ude i Fjorden; her skal kun 

 nævnes Callitriche verna yj*. minima, Ranunculus ]iyperhore,us, 

 Diapensia, Phyllodoce coeriilea , Arctostapliylos alpina, Rhodo- 

 dendron, Pedicidaris jiammea^ flere Carices] en Del af de samme 

 Arter fandt 2. deutsche Nordpolarfalirl inde i Franz Joseph 

 Fjord, men ikke ude ved Kysten. 



De Heste Arter vare nu i Frugtsætning'. 



Paa Snedriver ved Foden af Blaabærhøjen fandtes 'Bød 

 Sne», Sphærella nivalis. 



Da det oprindelig ikke var Hensigten af overvintre her, 

 anvendtes de nærmest følgende Dage til Masse-Indsamling af 



