238 



ogsjui paa tør IJund, men til Trods for deres ganske vist svage 

 Ilaarbeklædning opsøge de dog altid mere beskyttede l^okaliteter, 

 hvor Vindens Kraft er brudt. I min Rejseberetning fra 1889 M 

 omtaler jeg, at storbladet Vaccinium uliginosum (var. pubescens)' 

 var tæppedannende ovenfor Kratgrænsen i Kvanfjorden (c. 62° 

 N. Br.) ; dette Vaccininm-Tæ])pe stod i Læ. 



Paa Skrænten nedenfor Plateairet — omtrent vestlig Exposi- 

 tion — fandtes der c. 2900— 2700' (c. 900 M.) o. H. en meget 

 kraftig Fjældmarks-Vegetation mellem Grus og Sten. Jeg fandt 

 f Ex. en Empetriim-Busk med Grene af I Alens Længde (^/a iM.), 

 Hovedroden var 2 Alen (P/sM.) lang, et Par Siderødder af 1 

 Alens Længde. Betula nana i en lille Fordybning havde Grene 

 af 2— 3 Alens Længde, men tiltrykte til Jorden; endnu i denne 

 Højde satte den rigelig Frugt. Her fandtes integrifolia-Vavm^n 

 af Dryas octopetala^ men ogsaa den almindelige smaabladede 

 mmor-Form. Stereocaulon - Lø\' af 4 Cm. Højde. En lodden 

 Sommerfuglelarve kravlede i Lyngen. 



Paa en anden jævn Skraaning i denne Højde laa der væl- 

 dige Snemarker med mer end I Alen dyb Sne; kun ved Randen 

 af Rratningen ned til Kløften strakte sig en smal P»ræmme 

 snebart Land af et Par Alens Bredde; her gik der en fast- 

 trampet Rensti, og talrige Exkrementer af Ren laa spredte her- 

 oppe. Jeg skulde tro , at i hvert Fald nogle af de nøgne 

 Gruspletter i Lyngheden skyldes de talrige Rener, som have 

 deres Tumleplads her. 



c. 2G00' (820 M.) o. H. : Enkelte Exemplarer af Salix glauca 

 rejse deres Grene V2 Alen fra Jorden, men først c. 400' lavere 

 (2200', 690 M. o. H.) finde vi en typisk Kratvegetation af Birk 

 og Pil. I denne Højde dannede Årctostaphylos alpina ^ som er 

 meget almindelig i det indre af Fjordene, rødbrune Tæpper 



M <.Medd. om Grøiilaiid% XV, p. 11. 



